Judicial
El Suprem decidirà en un ple el 5 de novembre qui paga finalment l'impost de les hipoteques
Lesmes defensa l'actuació del president de la Sala Tercera i diu que està entre les seves «atribucions legals» portar el tema al ple
![Imatge de la façana del Tribunal Suprem.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/20/655b4753915c6.jpeg)
El Suprem no decidirà aquest dimarts sobre els recursos de Sànchez i Forn per sortir en llibertat
El president de la Sala Tercera del Tribunal Suprem, Luís María Díez-Picazo, ha convocat per al 5 de novembre el ple que ha de fixar el criteri definitiu sobre qui paga finalment l'impost de les hipoteques, si el banc o el client. La data s'ha acordat després d'una reunió d'urgència de més de tres hores al més alt nivell, en la que han pres part el president del Suprem i CGPJ, Carlos Lesmes, el vicepresident del Suprem, Àngel Juanes, els sis magistrats que van dictar la sentència de la setmana passada (que determinava que l'impost el pagava el banc, i no el client) i el president de la Sala Tercera. En un comunicat, Lesmes defensa l'actuació dels magistrats i també del president de la Sala Tercera i destaca que està entre les seves «atribucions legals» portar el tema al ple.
La incertesa jurídica sobre qui ha de pagar l'impost de les hipoteques es mantindrà almenys fins el 5 de novembre. És la data que ha fixat el president de la Sala Tercera del Tribunal Suprem, Luís María Díez-Picazo, per avaluar al ple quina jurisprudència es dona per bona, si la que es ve aplicant des del febrer (que l'impost el paga el client) o la fixada en la sentència de la setmana passada, on es determina que l'impost el paga el banc. El ple està format per 31 magistrats i hauran de decidir quin és el criteri que impera.
La data s'ha acordat en una reunió d'urgència i al més alt nivell que s'ha celebrat al Tribunal Suprem. Al final, el president del Suprem i del CGPJ, Carlos Lesmes, ha emès un comunicat on remarca que les sentències són fermes i «no susceptible de revisió».
També revela que, a banda de la sentència del dijous passat, les mateixes parts també van deliberar, votar i fallar dues sentències més que tenien el mateix objecte però que encara no s'han notificat. Fonts del tribunal apunten que aquestes sentències també fixarien que l'impost l'ha de pagar el banc.
Lesmes defensa l'actuació dels magistrats
En el comunicat, a més, Lesmes defensa l'actuació dels sis magistrats que han dictat la sentència i del president de la Sala Tercera, que ha decidit frenar la decisió i portar-la a ple. «Han actuat en tot moment amb plena lleialtat a l'alt tribunal, així com amb independència, professionalitat i competència tècnica en la interpretació i aplicació de la llei, i amb escrupolós respecte a les normes processals aplicables en aquest cas», remarca el màxim responsable dels jutges espanyols.
Així mateix, Lesmes afirma que portar al ple «assumptes pendents i no resolts» sobre aquesta matèria forma part de les «atribucions legals» del president de la sala, i que serà el ple qui haurà de prendre l'última decisió.
Ni 24 hores amb el nou criteri
Dijous passat, els sis magistrats de la secció segona van fixar en una sentència un canvi de criteri sobre qui havia de pagar l'impost d'actes jurídics documentats que grava les escriptures de les hipoteques. El Suprem havia determinat al febrer que ho pagava el client però, en una nova sentència que resolia un recurs de l'entitat municipal d'habitatge de l'ajuntament madrileny de Rivas Vaciamadrid, va resoldre el contrari: les despeses les ha de pagar el banc.
Aquesta sentència és ferma i no es pot revisar, però davant el terrabastall que ha provocat en la banca i la borsa, el president de la Sala Tercera ha decidit portar la decisió al ple. Díez-Picazo no va trigar ni 24 hores en fer una maniobra per frenar l'aplicació d'aquesta sentència i va emetre un comunicat divendres on anunciava que portava aquesta decisió al ple de la Sala Tercera per debatre quina era la jurisprudència que s'havia d'aplicar, si la de febrer (els impostos els paguen els clients) o la d'aquesta setmana passada, que l'impost repercuteix en el banc.
El president argumentava que el tema es porta al ple perquè suposa «un gir radical» en el criteri de jurisprudència i té una «enorme repercussió social i econòmica», i ara el president del Suprem beneeix la seva decisió.
Per fer-ho, Díez-Picazo ha deixat en suspens tots els recursos de cassació pendents sobre un objecte similar. El ple, però, n'escollirà un i el portarà a debat «per tal de decidir si aquest gir jurisprudencial ha de ser o no confirmat».
Peticions de dimissió
La decisió de portar al ple una sentència que ja és ferma ha provocat queixes d'associacions de fiscals i jutges de caire progressista. L'Associació Jutges i Jutgesses per la Democràcia i l'Associació Progressista de Fiscals han exigit la dimissió del president de la Sala Tercera per considerar que la seva actuació és «insòlita» i li retreuen que hauria d'haver portat el tema a ple al gener quan va signar l'admissió a tràmit del recurs de l'ajuntament madrileny. És a dir, apunten que ja tenia coneixement que aquest recurs s'havia de resoldre i que podia suposar un canvi de criteri. A més, apunten que l'actuació danya la imatge de la independència judicial. També ha exigit explicacions l'associació judicial Francisco Vitòria.