Dos guàrdies civils asseguren que van estar cinc mesos de baixa per una fractura en un dit l'1-O
Un caporal assegura que els concentrats van llançar «pedres» a vehicles de la Benemèrita a Sant Carles de la Ràpita
![Gent amb les mans en alt davant dels antiavalots de la Guàrdia Civil a la Ràpita, l'1 d'octubre de 2017.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/21/655ca35b7f1c2.jpeg)
referèndum, Sant Carles de la Ràpita, 1-O
Dos guàrdies civils han assegurat que van estar cinc mesos de baixa per lesions en el dit d'una mà durant les seves actuacions de l'1-O, un a Vilabella (Alt Camp) i l'altre a Mont-roig del Camp (Baix Camp). El judici de l'1-O s'ha reprès aquest dimarts amb més declaracions a testimonis de membres de la Benemèrita que van participar en els dispositius de la jornada de l'1-O en diferents municipals catalans. Un caporal que va participar a l'actuació al pavelló de Sant Carles de la Ràpita ha relatat que un grup de concentrats van llançar «pedres» a vehicles de la Guàrdia Civil quan la comitiva ja marxava de la zona, i que va patir una «petita ferida» pel llançament d'una moneda que li va donar «a prop de l'ull dret».
Un agent (TIP J03473D) ha explicat que un concentrat li va fracturar un dit en una actuació a Vilabella (Alt Camp), motiu pel qual va estar «cinc mesos de baixa». El guàrdia civil ha dit que es van trobar fora del col·legi entre 150 i 200 persones, que «ocupaven totalment l'ample del carrer que donava accés al centre», amb els braços «fortament entrellaçats». L'agent ha explicat que un concentrat li va agafar un dit i que va sentir una «contorsió». «Vaig sentir una forta molèstia que va derivar en dolor segons passava la jornada», ha assegurat.
L'agent ha explicat que cap a les vuit del vespre va anar a una clínia de Tarragona, on li van diagnosticar una fractura al dit de la mà, motiu pel qual va estar «cinc mesos de baixa». Segons ell, el concentrat tenia intenció de fer-li mal, tot i que el president del tribunal, Manuel Marchena, ha demanat al fiscal que no fes preguntes sobre la intenció que tenia el manifestant.
El guàrdia civil ha relatat una «resistència pertinaç» dels concentrats a Vilabella, amb «puntades de peu, escopinades, empentes», tot i que ha explicat que posteriorment no hi va haver «cap incident» a la sortida de la comitiva. A més, ha defensat que la Guàrdia Civil va actuar «amb proporcionalitat» i fent ús de la «mínima força imprescindible».
Esprais a Mont-roig del Camp
Un altre agent de la Guàrdia Civil (TIP I57753N) també ha explicat una lesió a un dit de la mà dreta per un cop de peu d'un votant mentre aguantava la tanca de l'Institut Ballester perquè els seus companys l'obrissin. «Vaig haver de ser intervingut quirúrgicament», ha dit, i ha relatat que va «perdre la mobilitat del dit» la qual cosa el va fer estar 152 dies de baixa, és a dir, uns 5 mesos.
El membre de l'institut armat ha explicat que els concentrats a Mont-roig del Camp van intentar impedir amb «puntades de peu» que els agents de la Guàrdia Civil obrissin la tanca per accedir al punt de votació. L'agent ha explicat que van respondre amb cops de porra «a la part baixa del cos» dels votants i tot i això «seguien donant puntades de peu». També ha admès que van utilitzar un «esprai de defensa personal de la Guàrdia Civil» contra els votants, que va fer possible dispersar els concentrats i obrir la porta amb una cisalla.
L'actitud dels votants concentrats a la primera fila, just darrera de la tanca, contrasta amb la resta que «estaven amb les mans aixecades» i deien «'som gent de pau' i 'votarem'». Més enrere, també recorda «gent de més edat» de més de cinquanta anys que «estaven cantant». Tanmateix, l'agent ha dit que els van increpar «des que vam arribar fins que vam marxar».
Un altre guàrdia civil (TIP L57753N) que va participar en un dispositiu a Mont-roig del Camp que els agents que van actuar allà van llençar un esprai als concentrats en un col·legi d'aquest municipi. Segons el guàrdia civil, l'objectiu del llançament de l'esprai és «evitar mals majors» i té una motivació «més dissuasiu que una altra cosa». «Els efectes són sobretot picor als ulls, tos i, en alguns casos molt severs, pot provocar vòmics, que no és l'habitual», ha dit, «el més normal és picor als ulls». A més, ha defensat que aquest esprai és una dotació «unipersonal» que té cada agent i cadascun decideix quin «ús reglamentari» en fa.
El membre de la Benemèrita ha explicat que els concentrats tenien una actitud «hostil i provocativa», amb «insults» i consignes com 'Fora d'aquí', 'No passaran' i 'Feixistes', «impedien» l'accés al col·legi. «Donaven puntades de peu i movien la tanca», ha assegurat. Tot i que ha dit que en el moment de l'entrada al col·legi hi va haver un «petit tumult» amb «cops a discreció», ha afegit que els que estaven a dins van tenir una «passiva».
També ha explicat que va patir una lesió al canell en el moment que un dels concentrats van intentar «treure-li» la porra. «Em va quedar la mà atrapada a la tanca i el canell va fer palanca entre el barrot i la meva defensa», ha dit. L'agent va «recuperar» la porra, però ha explicat que va anar a una benzinera a comprar gel i que un metge li va diagnosticar un esquinç al canell que el va fer estar «entre 2 i 3 mesos de baixa».
L'agent ha explicat que els concentrats tenien «comportament enfurismat» en el moment que ja marxaven del lloc, tot i que ha admès que aleshores no hi va haver cops, sinó «increpacions verbals», fent-los «assetjament a una distància mínima de mig metre». Tot i això, ha respost al ministeri fiscal que en aquell moment no va tenir la sensació que els concentrats els fessin fora. «No vaig tenir aquesta sensació, jo personalment em sentia bastant orgullós d'haver complert amb els meus companys les ordres que ens havien donat», ha dit.
Un altre guàrdia civil que també va actuar a Mont-roig del Camp també ha admès l'ús de «l'esprai de defensa personal», que també ha remarcat que és una «dotació» que té la Guàrdia Civil, i que va servir per poder «accedir» al centre.
L'agent ha relatat que hi havia entre 250 i 300 persones, que els cridaven «insults», i que els van donar «puntades de peu» quan van voler accedir al centre. En aquest moment, ha explicat que es va fer ús de les porres donant «puntades en moviment horitzontal a l'alçada dels malucs i la part baixa del cos».
«Llançament de pedres» a Sant Carles de la Ràpita
Un caporal de la Guàrdia Civil (TIP B98467N) que va actuar l'1-O al pavelló de Sant Carles de la Ràpita (Montsià) ha explicat que va veure «llançament de pedres» a vehicles de la Guàrdia Civil quan ja marxaven del lloc amb les urnes requisades. Ha explicat que al pavelló hi havia entre 300 i 400 persona fora del local i el mateix número a dins, i que els van «insultar» quan va n arribar impedint-los l'entrada al local.
El guàrdia civil, que ha explicat que la seva tasca era la de custodiar els vehicles policials, ha relatat que la «massa» va anar cap als vehicles quan la comitiva judicial ja sortia «amb les urnes», i que en aquell moment va rebre l'impacte «d'una moneda a l'ull». «Em va fer una petita ferida i se'm va unflar», ha dit, motiu pel qual va ser assistit mèdicament. També ha assegurat que en aquell moment va veure com els concentrats «tiraven ampolles de plàstic».
En el moment de la sortida amb una vintena de vehicles, el caporal ha explicat que la comitiva de vehicles es va «tallar en dues parts» i que, els que anaven a la cua, van rebre «llançament de força pedres». «Estàvem parats i veia com els plovien pedres als companys», ha assegurat, per part d'entre 30 i 40 persones que «van venir corrent». El guàrdia civil ha assegurat que van aconseguir les pedres d'una rotonda i que algunes d'elles «no cabien en una mà». Segons el seu relat, van trencar «dos vidres d'un tot terreny de la part del darrere» de la comitiva.
A preguntes de l'advocat defensor Andreu van den Eynde, ha dit que no ha vist cap gravació sobre el llançament de pedres, tot i que ha remarcat que ho va veure «en directe». El guàrdia civil ha dit en respostes a Marina Roig que va veure com els agents feien ús de les porres a Sant Carles de la Ràpita, d'on es van endur urnes. En canvi, ha afegit que no va «veure» si també va ser així a Roquetes i Móra d'Ebre, on també va actuar.
Altres agents que han testificat com a testimonis han explicat actuacions a Garrigàs (Alt Empordà), Esponellà (Pla de l'Estany) o Vila-seca (Tarragonès). Un dels agents que va participar a Garrigàs (TIP K12407I) ha explicat que quan va arribar es va trobar una situació «bastant descontrolada» i que en el moment d'establir un cordó hi va haver «empentes» i «insults» dels que estaven a «primera línia». A preguntes de Vox, ha admès haver sentit com els concentrats que estaven més enrere deien als que estaven en primera línia que no peguessin als agents. El guàrdia civil ha explicat que va patir un cop a la tíbia, que va ser assistit mèdicament que no era una lesió «molt greu».
Un altre agent que també va participar en el dispositiu de Garrigàs ha assegurat que va patir per la seva «integritat física» i que tenia un sentiment de «por». A més, ha afegit que quan van arribar hi havia una patrulla dels Mossos, però que no els van donar cap informació i, respostes a la defensa de Forn, ha dit que no van demanar suport als agents de la policia catalana perquè no els corresponia a ells fer-ho.
Pel que fa a Esponellà, un agent ha declarat que l'actitud dels concentrats «no era dialogant» i ha explicat que en un «tumult» a un agent li van «volar» les ulles graduades. També ha dit que no van rebre cap «suport directe» de dos mossos d'esquadra que estaven a la zona.