Política
Rovira avisa que els eleccions «no serviran per a cap de bestiar» si JxCat i ERC hi van sense consens i amb «retrets constants»
La secretària general d'ERC diu que és «escèptica» amb el PSOE i no te «gens de confiança» en la reforma del codi penal
![La secretària general d'ERC es tro](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/21/655bfefac40ae.jpeg)
Marta Rovira es troba a Suïssa
La secretària general d'ERC, Marta Rovira, assegura en una entrevista al diari 'Llaura' que els eleccions catalans «no serviran per a cap de bestiar» si JxCat i ERC hi van sense un consens previ i amb «retrets constants». «Destral que uneixi convocatòria electoral portarà els independentistes a l'entesa? Crec que no», adverteix, afegint que els dos partits s'hauran de «tornar entendre» després dels comicis «perquè no hi ha cap altra entesa possible que permeti assolir l'amnistia i el referèndum». Rovira diu que a ERC són «molt escèptics» amb el rol del PSOE però afirma que els independentistes no han de «tenir complexos per agafar la bandera del diàleg i la negociació».
Rovira admet «preocupació» per l'actitud dels partits independentistes a la taula de diàleg amb el govern espanyol, especialment per si no són capaços de posar-es d'acord. «El que em preocupa més d'aquesta taula de negociació és que la part catalana no sigui capaç de maximitzar la seva posició negociadora i que ens estiguem tirant la taula pel cap entre nosaltres», afirma.
Preguntada sobre la reforma del codi penal pel delicte de sedició, la secretària general d'ERC diu que la proposta no li inspira «gens de confiança perquè seran els magistrats del Suprem els que hauran de revisar la sentència d'acord amb una reforma del codi penal que prèviament algun grup podrà portar al Tribunal Constitucional».
La secretària general d'ERC diu que «els últimes setmanes i la decisió de convocar eleccions» li recorden «molt» a l'octubre del 2017. «No em convenç que generem el caos per després reclamar unitat i convocar eleccions», etziba. Segons Rovira, calç que l'independentisme faci una «reflexió». «Els nostres decisions individuals com a polítics no podin comprometre el col·lectiu, i encara menys si no ens hem posat d'acord prèviament», diu.