Tecnologia
El satèl·lit Ingenio es perd vuit minuts després d'enlairar-se a causa d'una desviació del coet
L'aparell era considerat considerat com una de les fites de la indústria aeroespacial espanyola
![Momnet de l'enlairament del coet Vega que duia el satèl·lit espanyol.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/21/655d2f2177a0b.jpeg)
El satèl·lit Ingenio es perd vuit minuts després d'enlairar-se a causa d'una desviació del coet
El coet 'Vega' de l'Agència Espacial Europea que transportava el satèl·lit espanyol 'Ingenio' i el francès 'Taranis' es va desviar de la trajectòria prevista només vuit minuts després de l'enlairament, segons les últimes dades de ESA.
Una desviació que ha suposat la pèrdua d'aquesta missió, que tenia previst posar en òrbita el satèl·lit espanyol 'Ingenio' per a l'observació de la Terra, considerat com una de les fites de la indústria aeroespacial espanyola, que ha liderat la seva construcció i que s'anava a encarregar durant els pròxims anys tant del control de la missió com de les comunicacions i del processament de totes les dades que havia de proporcionar.
En la seva última comunicació sobre aquest incident, l'Agència Espacial Europea ha comunicat que 8 minuts després de l'enlairament i després de la primera encesa del motor es va identificar una desviació de la trajectòria «el que va suposar la pèrdua de la missió».
L'ESA ha començat ja a analitzar les dades de telemetria per a determinar la causa de la fallada, i avui responsables de l'Agència compareixeran en roda de premsa en el complex espacial de Kuru (Guaiana Francesa) per a informar sobre l'ocorregut.
El coet, que a més de l'Ingenio transporta també el satèl·lit francès Taranis, havia estat llançat a l'hora programada, a les 02.52 hores peninsular espanyola (01.52 GMT) i tenia previst, segons els plans d'Arianespace, separar el satèl·lit espanyol 54 minuts després de l'enlairament i fer el propi amb el satèl·lit gal 1,42 hores després del llançament.
L''Ingenio' havia d'haver-se alliberat del coet i situar-se en una òrbita heliosíncrona (seguint la direcció del sol com si fos un gira-sol) , a una altitud d'aproximadament 670 quilòmetres, des d'on tenia previst observar la Terra durant els pròxims set anys -encara que portava combustible per a deu-.