Salut
Un nou descobriment sobre els cromosomes obre les portes a millors teràpies contra el càncer
Els telòmers, els extrems dels cromosomes, es converteixen en una diana efectiva contra la malaltia
![Els telòmers son els extrems dels cromososmes humans.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655de0c17f9bc.jpeg)
Un nou descobriment sobre els cromosomes obre les portes a millors teràpies contra el càncer
El Centre Nacional de Recerques Oncològiques (CNIO) ha fet un nou pas per a identificar el paper que juguen els telòmers (extrems dels cromosomes) en el càncer, en descobrir com es regula la seva participació en la generació de tumors.
Els resultats d'una recerca que publica 'PLOS Genetics' demostren, per primera vegada, que els telòmers responen a senyals externs que indueixen la multiplicació cel·lular, explica el CNIO en un comunicat.
La troballa obre la porta a noves possibilitats terapèutiques que ajudin a tractar el càncer i que es dirigeixin als telòmers (els extrems dels cromosomes que condicionen l'envelliment cel·lular a mesura que s'escurcen).
L'equip ja havia proposat com a possible diana contra el càncer a les shelterines, unes proteïnes que emboliquen als telòmers i actuen com a escut protector.
Posteriorment van descobrir que eliminar una d'aquestes shelterines, TRF1, bloqueja l'origen i la progressió del càncer de pulmó i el glioblastoma en models de ratolí i impedeix que les cèl·lules mare dels glioblastomes formin tumors secundaris.
El nou estudi va una pas més enllà, en descriure com els telòmers es poden regular per senyals externs a la cèl·lula que indueixen la seva multiplicació i que s'han implicat en el càncer.
El grup del CNIO també va ser el primer a trobar un vincle inicial entre TRF1 i la ruta metabòlica de senyalització PI3K/AKT, la qual engloba també a mTOR, és una de les més alterades en nombrosos processos tumorals.
AKT actua a manera de transmissor a l'interior de les cèl·lules de determinats senyals provocats per factors com la presència de nutrients.
No obstant això, no se sabia si impedir la regulació de TRF1 per aquesta ruta tindria conseqüències en la longitud dels telòmers i la seva capacitat per a formar tumors, per això, l'equip dirigit per María Blasco va modificar la proteïna TRF1 en cèl·lules perquè fos insensible a AKT.
La conseqüència va ser que els telòmers«es van escurçar i van acumular més dany», però a més les cèl·lules «van deixar de ser capaces de formar tumors».
La recerca mostra que els telòmers «són una de les dianes intracel·lulars de la ruta de AKT més rellevants per al càncer», destaca la nota del CNIO.
El pròxim pas serà generar ratolins modificats genèticament amb telòmers invisibles per a *AKT, que els autors esperen que siguin mes resistents al càncer.