La pèrdua d'olfacte anticipa un bon pronòstic per a pacients amb covid-19
Els resultats obtinguts poden servir de criteri a l'hora de classificar als pacients o prendre decisions terapèutiques
![Personal sanitari d'un hospital atén malalts amb coronavirus.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655dbf29d834e.jpeg)
La pèrdua d'olfacte anticipa un bon pronòstic per a pacients amb covid-19
La pèrdua de l'olfacte no només és un dels factors de diagnòstic primerenc de la covid-19, també és un símptoma de bon pronòstic de la malaltia, segons ha conclòs una investigació internacional liderada per científics de la Universidad Complutense i l'Hospital Clínico San Carlos de Madrid.
A través d'un estudi realitzat en nombrosos centres, amb la major mostra utilitzada fins ara (5.868 pacients ingressats) els investigadors han corroborat que encara que el seu origen és encara un misteri, l'anòsmia -pèrdua d'olfacte- pot actuar com a factor de bon pronòstic de la malaltia.
«Aquests resultats tenen moltes implicacions, des de l'avaluació inicial dels pacients fins i tot en la capacitat d'entendre la fisiopatologia. Possiblement, la invasió de l'epiteli nasal fa que s'activi una immunitat adequada evitant les tempestes de citocines», ha explicat JesúsPorta-Etessam, cap de la Secció de Neurologia de l'Hospital Clínico San Carlos, professor de la Facultat de Medicina de laUCMi primer autor del treball.
A més d'identificar l'anòsmia com a factor de bon pronòstic, els investigadors han determinat també que les disfuncions olfactòries i gustatives són més freqüents en dones (12,41% enfront de 8,67%), en menors de 65 anys i en pacients amb patologies de ronyó, pulmó, cor, neurològiques o oncològiques.
Els resultats obtinguts sobre un dels símptomes més primerencs del coronavirus poden servir de criteri a l'hora de classificar als pacients o prendre decisions terapèutiques, segons ha assenyalat la Universidad Complutense de Madrid en una nota difosa avui.
Les conclusions d'aquest estudi podrien servir per elaborar «índexs de risc» de complicació, la qual cosa segonsPorta-Etessamseria molt útil i interessant a l'hora d'observar, tractar o valorar l'alta dels pacients.
En l'estudi han participat, a més de laUCMi de l'Hospital Clínico San Carlos, els hospitals madrilenys de La Paz, Infanta Sofía, Nuestra Señora de América, Puerta de Hierro o Getafe; els hospitals universitaris Clínico de Valladolid, Virgen de La Arraixaca(Múrcia), ÁlvaroCunqueiro(Vigo) i el de Burgos; l'Institut de Cardiologia i Cirurgia Cardiovascular de l'Havana (Cuba); l'Hospital General del Norte deGuayaquilIESS LosCeibos(l'Equador) o la Clínica SanCarlode Milà (Itàlia).