Societat
Més de la meitat de joves va reduir el consum d'alcohol en el confinament
El grup d'edat entre 35 i 65 anys va augmentar lleugerament el consum
![Els fets es van produir en un bar de Sevilla a la zona de 'El Paraíso'.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/20/655ab580a3e59.png)
copas, bar, alcohol, bebidas
Més de la meitat dels joves d'entre 18 i 34 anys (del 53 al 55%) va disminuir el consum d'alcohol durant el confinament domiciliari per l'estat d'alarma, la qual cosa porta a concloure que «l'oci generalitzat i l'ús recreatiu del consum d'alcohol van de la mà».
No obstant això, en els grups d'edat d'entre 35 i 65 anys, al voltant del 50% no va variar el seu consum i el 18% el va incrementar, segons les dades preliminars d'un estudi coordinat per Lucía Hipòlit, professora de la Facultat de Farmàcia de la Universitat de València (UV).
El treball també indica que un 2,5% de la població va començar a consumir benzodiazepines (tranquil·litzants) sense recepta i el 5,7% ho va fer a més amb alcohol, i van reconèixer haver pres marihuana el 6% de les dones i l'11% dels homes.
El projecte «Impacte del confinament per pandèmia de COVID-19 en el consum d'alcohol, benzodiazepines i analgèsics opioides» forma part d'un altre projecte de recerca bàsica i clínica sobre l'increment en el risc d'addicció a l'alcohol i opiacis derivada de la presència de dolor.
Objectiu de la recerca
La fi de la recerca, finançada per la Delegació del Govern per al Pla Nacional sobre Drogues (PNSD)del Ministeri de Sanitat, és conèixer els hàbits de consum d'aquestes drogues durant l'aïllament social per la pandèmia.
Més de vuit-centes persones han participat en l'enquesta que ha servit com a base en l'estudi i que ara volen repetir perquè la situació és diferent; al cap d'un any lluitant contra la pandèmia «s'està observant un increment de problemes relacionats amb l'estrès», assenyala Hipòlit en declaracions a EFE.
A més, explica, mentre durant el confinament no es podia fer res, ara sí que es pot sortir al carrer i es fan festes il·legals o quedades de grups, la qual cosa pot fer canviar bastant els resultats.
Amb aquesta recerca es pretén també conèixer la relació entre l'estrès i el consum de drogues en pacients que no tenen dolor o si ho sofreixen, ja que aquests últims poden no haver controlat el seu tractament per la pandèmia i en incrementar el sofriment, poden haver experimentat més risc al consum d'aquestes substàncies.
Consum d'alcohol
Segons els resultats preliminars de l'estudi, mentre un 10% dels enquestats deia que abans del confinament no consumia alcohol, el percentatge es dispara a un 24% durant aquesta etapa.
En el cas d'aquells que deien consumir alcohol tots els dies, passa d'un 4% abans del confinament a un 7% durant l'aïllament social, cosa que significa que en totes dues respostes el percentatge es duplica.
Si s'analitza en funció de si el consum augmenta, no varia o disminueix, s'observa que la població de 18 a 24 anys i de 25 a 34 són els que més disminueixen el seu consum (un 53 a un 55% dels enquestats), però els grups 35 a 44, 45 a 54 i 55 a 64 o no varien el seu consum (al voltant 50%) o ho augmenten, al voltant d'un 18%.
Segons Hipòlit, el fet que la meitat dels joves deixés de consumir s'explica perquè viuen a casa dels seus pares i el seu ús de l'alcohol és recreatiu, la qual cosa porta a concloure que «l'oci generalitzat i l'ús recreatiu del consum d'alcohol van de la mà».
«En el moment en què la població jove no ha pogut tenir relacions socials ha deixat de beure», assenyala la investigadora, que considera que potser «necessitem accions preventives i altres models d'oci per als joves, perquè no ho basin només en el consum d'alcohol».
Destaca que es tracta d'una proporció molt elevada de gent jove que deixa de consumir alcohol, «una cosa molt important perquè aproximadament el 12% dels joves que ho ingereixen a aquestes edats estan en risc de desenvolupar una addicció».
Consum de tranquil·litzants
Els investigadors també han observat, com a resultat de les enquestes, un increment del consum de benzodiazepines (tranquil·litzants) sense recepta entre la població i, a més, un percentatge elevat que ha barrejat el seu consum amb l'alcohol.
«És curiós, estem parlant d'un període de temps en el qual l'obtenció d'aquests fàrmacs era més complicat perquè no hi havia atenció mèdica física en atenció primària i les receptes es feien via telefònica i s'acudia directament a la farmàcia a recollir-la», assenyala.
Segons Hipòlit, «és d'esperar que en aquest cas sigui més complex obtenir aquests medicaments sense recepta o bé estem davant pacients que obtenen aquests medicaments amb recepta i els comparteixen amb els seus convivents. En qualsevol cas, l'ús d'aquests medicaments deu sempre realitzar-se baix control mèdic».
Consum de marihuana
L'enquesta confirma que els principals consumidors de marihuana són homes, l'11% (dels quals un 5,8% afirma haver-ho fet tots els dies) enfront d'un 6% de les dones.
Les persones que no consumien han seguit sense consumir durant la pandèmia, aquelles que tenien valors baixos de consum ho disminueixen i les que tenien valors alts, ho augmenten o ho mantenen.
De fet, crida l'atenció que augmenten aquells que tenien hàbits de consum més baixos i un 55% dels consumidors d'una vegada per setmana augmenten el seu consum a diversos dies o tots els dies per setmana.
Lucía Hipòlit també és directora del LaboratoriDOREALde la UV, el qual estudia la relació entre dolor i addicció en l'alcohol i als opiacis, així com la relació entre dolor i trastorns d'ansietat i estrès.
En l'estudi també ha participat Jesús LorenteErenas, investigador deDOREAL, i l'anàlisi de les dades ha estat a càrrec deAnabelForte, professora d'Estadística de la UV.