Salut
Estalviar-se l'oli d'oliva per abaratir costos: la dieta mediterrània en perill
Un estudi revela que hospitals, col·legis i residències usen cada vegada menys oli d'oliva per abaratir costos
![Imatge d'arxiu d'oli d'oliva.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655df4dcaa3a4.jpeg)
Estalviar-se l'oli d'oliva per abaratir costos: la dieta mediterrània en perill
L'or líquid -com es coneix a l'oli d'oliva pel seu color- s'usa menys en hospitals, col·legis i residències de gent gran i estudiants segons un estudi del sector; el que des dels productors s'atribueix a un intent d'estalviar costos malgrat que això comporta una manca en la dieta mediterrània com adverteix una nutricionista.
Segons la Interprofessional de l'Oli d'Oliva Español de tot l'oli que va emprar la restauració col·lectiva a Espanya en 2019 només el 25 per cent va ser d'oliva enfront del 31 per cent que va suposar en 2017, un descens que s'allunya de les recomanacions habituals d'usar oli d'oliva com a principal greix per a facilitar un estil de vidacardiosaludable.
La professora de Farmacologia en la Universitat de Màlaga i diplomada en Nutrició humana i Dietètica Nuria García-Aguaha assegurat a Efe que el pressupost de les empreses adjudicatàries d'aquests serveis de menjar no és «en moltes ocasions» el que hauria de ser i destaca que «la qualitat cal pagar-la».
Dieta equilibrada no és sinònim de saludable
Explica que si cal consumir una determinada quantitat de greixos, no són el mateix unes galetes que tinguin greixos saturats que una torrada de pa amb oli; assenyala que és molt habitual veure als hospitals galetes, mantegues o melmelades, productes que ella posa en qüestió, i diferència entre una dieta equilibrada i la considerada saludable.
Aquesta professional recorda que en la dieta mediterrània sempre està recomanat l'oli d'oliva verge extra enfront de qualsevol altre; encara que explica que, «en ser quantitats tan elevades de plats, normalment la necessitat d'oli també és molt superior» i que per això ho utilitzen d'un tipus diferent al d'oliva.
Per part seva, el director nacional de vendes deDCOOP-principal productor mundial d'oli d'oliva-, Antonio Guzmán, ha explicat a Efe que la realitat de la restauració col·lectiva és que el consum d'aquest oli, especialment el «verge extra», és molt reduït pel fet que es «es busca sempre el menor cost possible».
Aquest responsable ha recordat que en 2020 els va ser «molt bé» en la distribució en supermercats, però que aquest creixement no es va reflectir en el servei de menjars a col·lectivitats, i esgrimeix que les empreses tenen contractes tancats amb els quals intenten aconseguir la major rendibilitat abaratint costos en les matèries primeres que adquireixen.
Menys qualitat amb serveis en escoles i hospitals
«En un restaurant si vols cuidar a la teva clientela el pots fer», però explica que la restauració col·lectiva no té aquesta necessitat de «fidelizar», ja que compten amb un client «captiu» en referència a un nen que menja en el col·legi o un malalt que està en un hospital, dels quals afirma que «no s'anirà a un altre hospital o a un altre col·legi pel menjar que li donis».
«Com a responsable comercial, et puc dir que els contractes que hem aconseguit en restauració col·lectiva per a verge extra són molt pocs, una cosa residual», subratlla.
Des de «Mediterrània», companyia que presta serveis de restauració en més de 800 centres -95 d'ells menjadors escolars de Màlaga-, asseguren a Efe que el 55 per cent de l'oli que utilitzen és d'oliva en les seves diferents variants -verge, verge extra, ecològic, entre altres-.
Usar oli d'oliva és a vegades una obligació
Asseguren que l'oli d'oliva és un producte «molt present» en els seus menús i que, a vegades, els concursos o licitacions que convoca el sector públic per a la contractació d'aquesta mena de serveis estableixen criteris tècnics que han de complir com l'obligatorietat de l'ús d'oli d'oliva per a fritades.
«Aquests criteris es quantifiquen per a poder establir el millor preu disponible que atorgui una millor puntuació econòmica a l'empresa concursant, per la qual cosa realitzem un pla econòmic que ens permeti complir amb els paràmetres tècnics sense descurar la competitivitat de la nostra oferta econòmica», segons refereixen.