Intenta matar al seu pare d'una pallissa en descobrir que abusava del seu fill de 9 anys
L'ancià va morir quatre mesos després
![L'Audiència de València.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655e76ea2071e.jpeg)
Intenta matar al seu pare d'una pallissa en descobrir que abusava del seu fill de 9 anys
La Fiscalia demana 9 anys d'anys de presó per a l'home al qual acusa d'intentar assassinar al seu pare, malalt de càncer de pulmó, al qual va propinar una pallissa després que el seu fill de nou anys, nét de la víctima, li confessés que l'avi abusava sexualment d'ell. L'ancià finalment va morir quatre mesos després de l'agressió després d'haver-se recuperat de les ferides.
No obstant això, l'acusació particular, exercida pels germans de l'acusat, demana 22 anys de presó per un delicte d'assassinat en entendre que si que va haver-hi «un clar intent» de matar-lo i que va ser la pallissa el que va provocar la desestabilització de la malaltia del seu pare i la seva mort prematura. A més, manté que l'agressió es va cometre amb acarnissament, traïdoria i abús de superioritat. No obstant això, la defensa creu que la víctima va morir de mort natural per la seva malaltia crònica i demana tres mesos de presó per un delicte de lesions.
El judici ha arrencat aquest dilluns a l'Audiència de València amb la selecció del jurat popular, que ha de decidir ara en quin grau l'home va morir a conseqüència dels cops o si la mort va ser a causa de les patologies prèvies que patia.
«T'he de matar»
L'agressió, segons el relat de Fiscalia, es va produir el 2 de març de 2016 després que el menor expliqués a l'acusat que el seu avi, de 75 anys, el sotmetia a tocaments i altres actes de caràcter sexual després de recollir-lo del col·legi.
L'home visitar el seu pare en la localitat valenciana de Torrent per a demanar-li explicacions. Una vegada allí, va entrar en el saló i va tancar les portes perquè no el veiessin les dues persones que cuidaven del seu pare i li va recriminar els abusos alhora que li deia: «T'he de matar».
Així, sense possibilitat que avi es defensés per la seva edat i estat de salut ni tampoc pogués demanar ajuda, li va propinar cops de puny i puntades al cap i al tòrax amb una intensitat tal per a matar-lo o perquè aquesta agressió li causés la mort i el va deixer estès a terra en «un toll amb sang».
Per això, qualifica els fets com a constitutius d'un delicte d'assassinat en grau de temptativa, amb l'agreujant de parentiu i els atenuants d'arravatament, en considerar que tenia les capacitats congnitives i volitives lleument alterades per l'estrès generat en escoltar els abusos que patia el seu fill; i de confessió, ja que el processament va acudir a la Policia sobre les 20.50 hores.
La víctima va ser traslladada a l'hospital, on va romandre 41 dies ingressat a l'UCI, 13 a planta i 68 dies impedit, en total 122 dies de curació. No obstant això, va morir quatre mesos després de l'agressió, el 5 de juliol de 2016. Per això, demana també indemnitzar als seus hereus amb 11.920 euros.
Per part seva, l'acusació particular assenyala que si que va haver-hi «un clar intent» de matar al pare ja que es va assegurar de tancar bé totes les portes i es va assegurar que «no hi havia ningú» que pogués evitar l'acció. Així, assenyala que aquesta «brutal agressió» va ser el que va originar «una ràpida deterioració que va desestabilitzar totes les patologies» i, per tant, hi ha «un clar nexe causal». Per això, demana 22 anys i sis mesos de presó per un delicte d'assassinat i alternativament 18 anys i 9 mesos per un delicte d'homicidi.
Per contra, la defensa creu que la mort de la víctima va ser natural per l'evolució del càncer que patia i demana tres mesos de presó per un delicte de lesions amb l'eximent incompleta d'alteració psíquica en conèixer de «manera brusca» els abusos que sofria el seu fill i l'atenuant de confessió, i falta de dilacions indegudes.
La defensa assenyala que un jutjat de Torrent va obrir un procediment per a investigar aquests abusos i que el nen va ser tractat pel servei d'atenció a menors en 2016, que va dictaminar que els fets eren «creïbles».