Judicial
Expulsat un agent de la guàrdia civil que va fer tasques de contravigilància per a narcotraficants
Va ser contractat per vigilar durant la nit del desembarcament de la droga
![820 ampolles d'un litre oli d'oliva que van ser sostretes de la seu de Càritas d'Aguilar de la Frontera (Còrdova) fa gairebé un mes](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/21/655d07244a4ed.jpeg)
Guàrdia Civil recupera 820 litres d'oli d'oliva robades a Càritas
El Tribunal Suprem ha confirmat l'expulsió de la Guàrdia Civil d'un sotstinent que va ser detingut mentre realitzava labors decontravigilanciaper a una banda de narcotraficants que pretenia introduir una tona d'haixix per la platja deGuadalmar(Màlaga).
Els fets van ocórrer a l'octubre de 2009, quan l'agent tenia el rang de sergent i estava destinat al Rincón de la Victoria (Màlaga), però la sentència ferma no va arribar fins al 2019: un any i sis mesos de presó i multa de 713.644 euros per un delicte contra la salut pública.
Al juny de 2020 el Ministeri de Defensa li va imposar com a sanció disciplinària la separació del servei i el condemnat va recórrer al Suprem, que en una sentència d'aquest desembre ratifica l'expulsió.
Segons els fets provats en la sentència, va ser contractat per un grup de narcotraficants per a realitzar funcions decontravigilanciala nit del desembarcament de la droga a la platja deGuadalmari evitar així que l'operació fos detectada per les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
Va ser detingut al lloc (al costat de la resta de la banda), amb el seu carnet de sergent de la Guàrdia Civil, un revòlver, cartutxos, diversos mòbils i diners en efectiu.
El guàrdia va considerar desproporcionat que li separessin del servei per un delicte contra la salut pública en considerar que no va causar mal a l'Administració o alarma social; al seu judici, la seva conducta hauria d'haver estat qualificada com falta greu i castigada amb una suspensió de funcions pel mateix temps que la condemna penal (un any i sis mesos).
Però l'Alt Tribunal coincideix amb Defensa, que va subratllar que un delicte contra la salut pública suposa una «flagrant transgressió» dels principis bàsics que regeixen l'actuació dels integrants de la Guàrdia Civil, obligats a lluitar contra el tràfic de drogues.
«La conducta penal de l'expedientat xoca frontalment no sols amb els deures d'honradesa i probitat exigits a qualsevol dels membres de la Guàrdia civil sinó que, a més, tal comportament resulta especialment ominós i contrari a una de les més importants missions» del cos, es destaca en l'expedient.
Defensa sosté que el transcendent és la naturalesa del delicte comès, més que la pena imposada, i al·lega que no sols es va lesionar el bé jurídic de la salut, sinó també «el crèdit i la imatge» de la Guàrdia Civil.
El condemnat va argumentar que el seu expedient sancionador havia caducat, però el Suprem coincideix amb l'Advocacia de l'Estat en què si no se li va poder comunicar la sanció en el termini previst va ser per la seva «oberta obstrucció a ser notificat», al·legant primer que estava de viatge i després ingressat en una clínica la direcció de la qual no va revelar «per motius d'intimitat».