Recerca
Un major nivell d'intel·ligència no implica prendre decisions més ràpid, segons un estudi
Les persones més intel·ligents van destinar més temps a resoldre les tasques més difícils
![Imatge d'un cervell.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/23/655eab70a101f.jpeg)
Neurocientífics asseguren que no es coneix «ni l'1 per cent» del cervell
Un estudi ha conclòs que un major nivell d'intel·ligència no implica prendre decisions més ràpid. La recerca l'han fet investigadors de la Universitat Charité de Berlín amb la col·laboració de la Universitat Pompeu Fabra i els seus resultats s'han divulgat recentment en un article a la revista 'Nature Communications'.
Els resultats de l'estudi mostren que les persones amb puntuacions més altes en intel·ligència fluida (FI), concepte que fa referència a la capacitat de les persones de prendre decisions difícils davant de situacions noves, van destinar més temps a resoldre les tasques més difícils en comparació amb les persones amb menor FI. Només van ser més ràpides a l'hora de respondre preguntes simples.
El principal objectiu de l'estudi no era determinar la velocitat amb què pensen les persones, sinó comprendre com les xarxes biològiques determinen la presa de decisions, per poder desenvolupar eines inspirades en les dinàmiques del cervell i aplicacions robòtiques. La definició de models que descriguin la dinàmica cerebral per a la presa de decisions intel·ligent és un enfocament que pot contribuir a la creació d'aplicacions intel·ligents.
Per poder examinar les dinàmiques cerebrals en els processos de presa de decisions, el treball va partir d'un model global de tot el cervell en lloc d'analitzar com funcionen regions cerebrals concretes a l'hora de realitzar determinades tasques cognitives. Amb aquest enfocament, s'ha pogut determinar que un cervell en el qual se sincronitzen millor les diferents parts del cervell és millor per resoldre problemes, però no necessàriament més ràpid.
S'han analitzat les dinàmiques cerebrals de 650 persones, a més de realitzar simulacions amb xarxes neuronals artificials. Tant els resultats de les simulacions, que es van realitzar en primer lloc, com el posterior estudi de les dinàmiques cerebrals amb persones reals van confirmar que les persones amb major intel·ligència fluida triguen més a resoldre tasques difícils.