Una recerca analitza per primer cop la transformació de vidres en líquid, clau per a l'avenç en la producció de fàrmacs
L'estudi és fruit d'un treball conjunt entre la UAB i l'Institut de Nanociència i Nanotecnologia
![Imatge de la corrugació superficial i esquema de l'evolució del líquid fent servir la metodologia desenvolupada en aquesta recerca, on el vidre ultraestable (blau), s'insereix entre dues capes de vidre d'alta temperatura de transició (vermell).](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/23/655f86db1512f.jpeg)
Una recerca analitza per primer cop la transformació de vidres en líquid, clau per a l'avenç en la producció de fàrmacs
Una investigació conjunta entre membres del Departament de Física de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i de l'Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia (ICN2) obre la porta a millorar tècniques de criopreservació de teixits vius, de cèl·lules, proteïnes i per a la fabricació de fàrmacs i dispositius electrònics, entre d'altres. Els científics han desenvolupat una metodologia que, per primera vegada, permet analitzar des d'un microscopi la transició vítria. És a dir, el procés d'un vidre quan s'escalfa i canvia a una fase líquida o a la inversa, quan es refreda esdevé un estat més sòlid.
Els especialistes han observat vidres orgànics ultraestables, que són més densos i disposen d'unaestabilitat cinètica i termodinàmica més grans que els convencionals i passen a l'estat líquid com els sòlids cristal·lins. Aquest material s'ha inserit a mode de 'sandvitx' entre dues capes de vidres i, en elevar la temperatura, les inestabilitats s'han traslladata l'exterior. Una reacció mai analitzada abans.
Amb aquest mètode es pot seguir en temps real el pas a líquid, la deformació de la superficie i l'evolucióal llarg del temps. D'aquesta manera, s'aconsegueix, per primer cop, «una comparació directa entre els models computacionals i la realitat física» i això pot servir per «explorar la transició vítria a escales de temps i d'espai més petites, la qual cosa permetrà una millor comprensió de la transició en vidres menys estables produïts a partir de líquids refredats”, detallal'investigador de la UAB i de l'ICN2Javier Rodríguez Viejo.
El treball, que també ha comptat amb la participació de la Universitat Politècnica de Catalunya i l'Institut de Microelectrònica de Barcelona (IMB-CNM (CSIC)), s'ha publicat a la revista especialitzada 'Nature Physics'.