Societat
Una refugiada participant del programa d'acollida de Micropobles: «És una nova oportunitat per la nostra vida»
L'Associació de Micropobles de Catalunya acull 28 famílies demandants d'asil en pobles de menys de 500 habitants
![Monica Ovalle i Johnn Serna, refugiats de Colòmbia que viuen a Pujalt gràcies al programa de Micropobles.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/23/655fc8a98699f.jpeg)
Una refugiada participant del programa d'acollida de Micropobles: «És una nova oportunitat per la nostra vida»
28 famílies refugiades han participat del programa Oportunitat500 impulsat per l'Associació de Micropobles de Catalunya per tal d'acollir persones refugiades en pobles de menys de 500 habitants. Es tracta d'una prova pilot que va començar l'octubre del 2022. Una norantena de persones han pres part del programa, 47 de les quals infants, provinents de països com Colòmbia, Hondures, Marroc o Ucraïna.
Una de les participants, Monica Ovalle, colombiana que va arribar el 2021 a Barcelona, ha explicat que instal·lar-se a Pujalt (Anoia) ha estat una «nova oportunitat per la nostra vida». Xavier Camps, de la sectorial d'atenció a les persones de Micropobles, ha destacat que excepte unes famílies ucraïneses, han assolit el 100% de l'acolliment.
Monica Ovalle i Johnn Serna són parella i van fugir de Colòmbia arran d'un conflicte violent i van establir-se a Barcelona, en una habitació d'un pis vivien ells dos i els seus dos fills. D'ençà que estan a Pujalt, Ovalle comenta que han guanyat «independència», sobretot els seus fills, ja que cadascú té la seva habitació i un espai per estudiar. També han guanyat «seguretat i tranquil·litat», assenyala ella. «Pau», afegeix Serna que ha aconseguit un contracte de treball a l'ajuntament del mateix poble gràcies al programa Oportunitat500.
Des de l'Associació de Micropobles de Catalunya van entrevistar 380 famílies i finalment se'n van seleccionar 28 que han estat acollides per 44 municipis de Catalunya. Durant dotze mesos, cadascun dels ajuntaments han ofert un contracte de treball a jornada completa subvencionat pel SOC i la col·laboració del Departament d'Igualtat i Feminismes, a més de facilitar un lloguer assequible a les famílies. De tots els participants, cinc persones han tornat a Ucraïna, mentre que vuit començaran una nova feina aviat i onze en els pròxims mesos. Per això, des de l'associació treballen ara per prorrogar el programa un any més.
El responsable d'atenció a les persones de Micropobles i ideòleg del programa, Xavier Camps, ha indicat que els ha servit per «generar confiança, estima i respecte a les persones participants i al territori», ja que fins ara el model era acollir-los en grans ciutats com Barcelona, comenta. «Volíem demostrar que a territori també es pot fer acollida», ha asseverat Camps. De fet, el 36% dels participants venien de Barcelona o de ciutats de l'àrea metropolitana. L'alcaldessa de Senan (Conca de Barberà), Carme Ferrer, ha manifestat que moltes persones refugiades arriben a grans ciutats i acaben dormint a la intempèrie. «En els nostres municipis mai ningú viurà al carrer ni passarà gana», ha assegurat.
A Senan també han arribat tres persones refugiades joves. «Ha incrementat un 30% la població», ha exclamat l'alcaldessa, ja que al poble són una cinquantena de persones. «Suposa vida, oportunitats, vitalitat. S'ha generat una vida al municipi que abans no teníem en aquest nivell», ha remarcat Ferrer.
Reproduir el model
Tant Oriol López, coordinador d'Oportunitat500, com Xavier Camps, han insistit que és un model «reproduïble». Han apuntat que és un model d'acollida al territori per les polítiques públiques i de fet, han publicat un document explicant tot el programa perquè altres administracions el puguin implementar. Paral·lelament, treballen amb l'Alt Comissariat de les Nacions Unides per als Refugiats (ACNUR) per difondre la iniciativa més enllà de Catalunya.
L'alcaldessa de Senan ha remarcat que s'ha treballat de manera «conjunta» entre les administracions, «no s'ha fet des d'un despatx de Barcelona», ha apuntat, tenint en compte «les necessitats dels municipis i dels refugiats». Tots els responsables consideren que és un «model d'èxit» i esperen que tingui continuïtat.