Primàries, decisió de la direcció i propostes de les bases: els partits acceleren la tria de caps de llista per al 12-M
L'avançament electoral obliga a escollir i formalitzar els candidats poc més d'un mes abans de començar la campanya
![](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/files/fp/uploads/2024/03/23/65feb8d2112d1.r_d.1629-248.jpeg)
Una persona introdueix el seu vot en una urna.
L'avançament electoral ha precipitat l'elecció dels caps de llista dels partits. L'anunci del president de la Generalitat, Pere Aragonès, per convocar eleccions el 12-M va fer activar de cop les maquinàries de les formacions per triar els candidats amb un mes i mig de marge abans de l'inici de la campanya. De fet, cap partit tenia el seu cap de llista nomenat definitivament, tot i que la majoria sí que tenien noms a les travesses. Amb la proximitat de les eleccions alguns partits han decidit estalviar-se primàries, com és el cas del PSC, amb Salvador Illa escollit per aclamació al seu congrés. Altres, com ERC, Junts o comuns, sí que han optat per primàries, que els han servit per oficialitzar els caps de llista esperats per la direcció.
Aragonès, el cap de llista d'ERC a l'espera de ser proclamat
Abans de la convocatòria electoral ERC ja havia assenyalat l'actual president de la Generalitat, Pere Aragonès, com el seu cap de llista. En un Consell Nacional el 20 de gener la direcció republicana va proposar que Aragonès fos el candidat, amb l'aval del president del partit, Oriol Junqueras, i la secretària general, Marta Rovira. De totes maneres, no se'l va proclamar formalment a l'espera de celebrar unes primàries obertes a la militància.
El partit va iniciar el dimarts el procés intern per escollir les candidatures, amb primàries per al cap de cartell de les quatre demarcacions. Els candidats poden recollir els avals fins el 25 de març. La llista definitiva es configurarà a través dels congressos territorials a finals de març i serà ratificada al proper Consell Nacional, previst per al 2 d'abril.
Puigdemont, cap de llista
Qui ja ha confirmat la seva candidatura és Carles Puigdemont, que en un acte multitudinari a Elna (Catalunya Nord) va anunciar que seria el cap de llista de Junts. Segons va afirmar, la seva intenció és «fer possible la restitució de la presidència il·legalment destituïda pel 155». Abans de saber si Puigdemont voldria presentar-se, Junts va convocar unes primàries per escollir candidats de les quatre demarcacions. Segons Junts, no hi ha hagut cap altre candidat a banda de Puigdemont i, per tant, l'expresident va poder formalitzar la seva candidatura sense haver de sotmetre's a votació dels afiliats.
Illa, candidat per aclamació
El PSC és un dels partits que ha decidit no fer primàries. Els socialistes van escollir Salvador Illa com a cap de llista durant el seu congrés nacional, el dissabte 16 de març, just després de l'anunci de la convocatòria electoral. De fet, el PSC va decidir canviar l'ordre del dia del congrés –que incloïa la ratificació d'Illa per ser primer secretari del partit- per nomenar-lo també com a candidat després d'una votació a mà alçada en què, per aclamació, es va confirmar el seu lideratge de cara al 12-M. De fet, els estatuts del partit ja preveuen que no es facin primàries davant de convocatòries extraordinàries d’eleccions.
Primàries a comuns i Podem, sense descartar l'opció de concórrer plegats
En Comú Podem sí que ha optat per les primàries, però només s'hi ha presentat una candidata: la de Jéssica Albiach. Així, la coordinadora de Catalunya en Comú i cap de llista a les passades catalanes repetirà al capdavant de la candidatura. Formalment, no serà proclamada definitivament fins que no acabi el termini de recollida d'avals i el període d'al·legacions, el dilluns al matí.
També Podem Catalunya ha engegat el seu procés de primàries per triar un hipotètic cap de llista. En el seu cas, però, sobrevola la possibilitat que puguin arribar a un acord amb els comuns i al final concorrin en una mateixa candidatura, com ja van fer a les passades eleccions. De fet, la mateixa Albiach va estendre la mà a la direcció de Podem per anar plegats a les eleccions, «Nosaltres tenim clar que l'adversari és a l'altre cantó de la pancarta, nosaltres hi estem oberts», va afirmar. De totes maneres, el portaveu de Podem, Andrés Medrano, no va descartar cap escenari però va admetre que alguns canals de comunicació amb els comuns estan «massa estancats».
En qualsevol cas, Podem ha engegat igualment la seva maquinària per configurar les llistes. Entre aquest divendres i el diumenge es fan les votacions i el dilluns faran públiques les candidatures.
CUP: entre Laia Estrada i Laure Vega per liderar la llista del 12-M
La militància de la CUP vota qui situar al capdavant de la seva llista a Barcelona: si una candidatura liderada per Laia Estrada o una altra encapçalada per Laure Vega, segons han avançat l’ARA i Nació Digital i ha confirmat l’ACN.
La formació ha obert aquest migdia una votació amb dues propostes diferents per als cinc primers llocs de la llista per a la demarcació de Barcelona. Els militants podran votar fins dilluns al migdia. La CUP té previst presentar oficialment les seves llistes per al 12-M en un acte dimarts a les 18.00 hores.
Vox ratifica Ignacio Garriga com a cap de llista
El comitè executiu de Vox ha ratificat aquest diumenge Ignacio Garriga com a cap de llista a les eleccions al Parlament del 12-M. «Garriga tornarà a encapçalar la candidatura per intentar revalidar i millorar els resultats que Vox va obtenir a Catalunya, convertint-se en la primera força política nacional del Parlament català», ha afirmat el líder de Vox, Santiago Abascal.
En paral·lel, la formació d'ultradreta també ha escollit Jorge Buxadé, Hermann Tertsch i Juan Carlos Girauta –exportaveu de Cs al Congrés- com a números 1, 2 i 3 per a les eleccions europees del 9 de juny. «Afrontem les eleccions enmig d'un procés colpista protagonitzat per Sánchez i el seus còmplices, i on Vox defensarà sempre el mateix discurs», ha afirmat Abascal.
Cs i PPC, per separat
Els casos de Ciutadans i del PPC són més delicats. Cap de les dues formacions tenen un cap de llista escollit perquè sobrevolava fins a aquest divendres mateix la possibilitat d'acordar una aliança i concórrer plegats a les eleccions. Després d'una forta discussió interna, ahir Cs va patir un sotrac més en viure la dimissió del seu secretari general, Adrián Vázquez després del trencament de les negociacions amb el PP per a conformar candidatures conjuntes, quedant aquesta possibilitat en no res.
I és que, l'aposta de la llista comuna generava recels a la direcció de Cs a Catalunya, que temia que quedin «integrats» a una llista del PP. «Què significa la integració, em portaran a mi o a un altre company lligat i emmordassat a les llistes del PP?», ha preguntat aquest divendres Carlos Carrizosa en una entrevista a RTVE.
Després de no arribar a una entesa entre Cs i PP, hauran d'escollir candidat propi al Parlament. Carlos Carrizosa i Alejandro Fernández ja s'han postulat per encapçalar les llistes de Cs i del PPC, respectivament. Tot i això, els seus noms encara no han estat avalats. Al marge de la possibilitat que finalment concorrin plegats, cap de les dues figures desperta simpaties a les direccions dels seus partits a Madrid.