Infraestructures
Alcaldes de l'R15 fan front comú per aturar la desinversió de la via
Les peticions acordades es traslladaran a la subdelegació del govern estatal a Tarragona
![Fotografia de família dels regidors i alcaldes assistents a la primera reunió de treball del front institucional que treballarà per la millora de la línia ferroviària R15.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/18/6559058990ac7.jpeg)
Alcaldes de l'R15 fan front comú per aturar la desinversió de la via
Els alcaldes dels municipis de la línia ferroviària R15, entre les Borges del Camp (Baix Camp) i Casp (Baix Aragó-Casp) s'han reunit a Móra la Nova (Ribera d'Ebre), aquest dimecres, per posar en marxa un front institucional que doni suport a les demandes de millora per a la línia de trens nord de les Terres de l'Ebre, el sud del Camp de Tarragona i el Baix Aragó que fa temps reivindica la Plataforma Trens Dignes. Els batlles han consensuat un document que traslladaran a finals d'aquest mes d'abril al subdelegat del govern espanyol a Tarragona, Jordi Sierra, i que aprovaran, en format moció a tots els consistoris. Reclamen horaris coherents, el manteniment de les estacions i més inversió però sobretot volen frenar el que consideren un desmantellament lent, gradual i encobert de l'R15.
L'Ajuntament de Móra la Nova va recollir «el testimoni» per liderar un front institucional en defensa de l'R15, després de les queixes per la falta de suport de les administracions que la plataforma Trens Dignes va posar sobre la taula en la darrera manifestació que es va fer al municipi de la Ribera d'Ebre, a principis de març. «Calia moure els fils perquè l'R15 és la germana pobra de les dues línies ebrenques», ha assenyalat Francesc Moliné, alcalde de Móra la Nova. Segons l'alcalde, l'R16 té un pes demogràfic important però a l'R15 hi ha pocs pobles i una demografia baixa. «Algú havia d'estirar i per la nostra història ferroviària i per la situació de tancament de l'estació morenca, potser ens tocava a nosaltres», ha explicat.
L'assistència a la reunió d'aquest dimecres a l'Ajuntament de Móra la Nova ha estat alta i ha demostrat el compromís del setzena de municipis implicats en la petició que es farà a arribar el 26 d'abril al govern espanyol, a través del subdelegat a Tarragona Jordi Sierra. Es sol·licita que s'aturi la desinversió a l'R15, sobretot al tram Reus- Móra la Nova-Saragossa on no existeixen actualment «els paràmetres de competitivitat òptims» per garantir la rendibilitat a la línia ferroviària i el desenvolupament del territori.
Els alcaldes denuncien en el document que cal aturar «el pla de desmantellament progressiu» que du a terme Adif, revertir la «degradació» de la línia, una adaptació dels horaris «coherent» a les necessitats i a la demanda dels passatgers, i un pla d'inversió amb què es reimplanti els trams de via desmuntats, es reobrin els estacions amb personal d'atenció a l'usuari i es dotin dels mitjans de seguretat necessaris les interseccions de la via i altres infraestructures.
Com ha apuntat Moliné, l'objectiu és fer arribar les peticions a Madrid, a Adif, tot i reconèixer que l'empresa estatal és «sempre l'interlocutor més difícil, dur i esquiu». «Hi ha una por fomentada que l'R15 pot arribar a tancar. S'ha fet un bypass a l'R14 a Lleida i hi ha por que, a mitjà o llarg termini, la puguin tancar. L'acord és per assegurar-nos que la línia tindrà pervivència en el transport de viatgers i que les estacions no es deixaran caure a la ruïna més absoluta», ha reclamat l'alcalde de Móra la Nova.
En aquest front institucional també s'hi ha sumat els tres municipis del Baix Aragó per on transita l'R15 (Casp, Nonasp i Faió). «Estem donant suport i reivindicant les millores i les necessitats que té el territori. No és una línia de Catalunya o d'Aragó. És la línia que va de Saragossa a Barcelona i els pobles que hi tenim estació hem d'estar units i intentar que no es desmantelli», ha reivindicat l'alcalde de Faió, Roberto Cabestany. «Estem lluny de les grans ciutats i al mig de Catalunya i Aragó. Patim les conseqüències d'estar allunyats de les grans àrees i ser poca gent però no ens afronta i farem el que faci falta», ha apuntat.