La França barroca i Luter, entre els protagonistes del Festival de Música Antiga de Poblet
El certamen tindrà el diàleg entre cultures i religions com a eix dels seus tres concerts al monestir
![Alexis Gómez, director d'Institucions de CaixaBank a Tarragona; Jordi Savall, director artístic del Festival, i Octavi Vilà, abat de Poblet, el 9 de maig del 2017.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/20/655b2b1d2fd9f.jpeg)
Festival de Música Antiga de Poblet
El Festival Internacional de Música Antiga, organitzat el Monestir de Poblet, en col·laboració amb la Fundació CIMA i amb el mestre Jordi Savall com a director artístic, torna en la seva cinquena edició de l'11, 12, 13 d'agost a dos quarts de deu de la nit. El viatger Ibn Battuta, la França barroca, Erasme de Rotterdam i Luter seran els protagonistes dels tres concerts del Festival. En aquesta ocasió, Savall i els seus conjunts La Capella Reial de Catalunya, Hespèrion XXI estaran acompanyats per músics convidats de Xina, Afganistan, Síria, Armènia, Turquia i Grècia. Aquesta edició incorpora com a novetat taules rodones prèvies als concerts, amb noms com Ramón Andres, Georges Corm, Ricardo García Cárcel i Manuel Forcano. Savall ha dit que el programa planteja «el diàleg entre les cultures». Els actors Sívia Bel, Jordi Boixaderas i Lluís Soler participaran com a recitadors als concerts.
Octavi Vilà, abat de Poblet, ha dit que en aquesta edició seguiran parlant de diàleg entre religions i cultura diferents amb la música i «destacant la música com a punt de trobada més que no pas de discrepància». Vilà ha recalcat que faran especial ressò al centenari de la reforma protestant de Luter, que és una satisfacció pel monestir que sigui l'àmbit de diàleg entre els cristians.
Al primer dels concerts, el divendres 11 d'agost, es recreen els viatges del musulmà Ibn Battuta, que va arribar a la Xina per conèixer de primera mà tant la música del país com els fonaments del taoisme. Abans del concert 'El viatger del temps. Part II', el poeta i hebraista Manuel Forcano i l'economista libanès Georges Corm reflexionaran sobre 'L'Islam i l'Occident; ahir i avui'. Savall estarà acompanyat, com ha explicat, per músics de la Xina, Afganistan, Armènia, Síria, Grècia, Turquia i Espanya.
El segon dia, 12 d'agost, el protagonista és un viatge musical a la França barroca de Jean-Baptiste Lully, François Couperin Mr. de Sainte-Colombe i Marin Marais, que porta per títol 'Tots els matins del món. Diàlegs barrocs: la gràcia i la follia'. Abans de la cita, l'assagista i poeta Ramón Andrés i Jordi Savall parlaran de 'Cultura i Societat; l'Esperit d'Europa'.
El darrer dia, el monestir cistercenc habitat més gran d'Europa acollirà un concert a l'entorn d'Erasme de Rotterdam i Luter, els precursors del protestantisme. Jordi Boixaderas (Erasme) i Lluís Soler (Luter) seran els recitadors. Al concert hi participaran La Capella Reial de Catalunya i Hespèrion XXI. Abans hi haurà un diàleg sobre Erasme i Luter, en el qual el procurador general de l'orde del Cister i monjo de Poblet Lluc Torcal parlarà amb l'historiador Ricardo García Cárcel sobre la Reforma i la Contrarreforma.
En aquesta edició els concerts alternen dos emplaçaments diferents del Monestir: la plaça oberta i l'antic dormitori dels monjos, una nau gòtica de grans proporcions, perpendicular a la nau de la basílica, on durant segles van dormir els prop de 200 monjos cistercencs que van arribar a viure a Poblet.
Programa COSMOS
En els darrers anys, el monestir de Poblet està apostant per incrementar la seva activitat musical, en el marc de les activitats del programa COSMOS, al voltant del qual s'articula la programació cultural que s'hi duu a terme. Així, mentre que a l'estiu el Festival Internacional de Música Antiga porta cada any tres concerts diferents, en dies consecutius, del mestre Jordi Savall, a la tardor se celebra el Festival Internacional Orgues de Poblet.
Així mateix, Savall ha recalcat que «la cultura no només pot ser una eina de diversió, de gaudiment personal reservada a unes elits que tenen privilegi d'anar als actes, sinó que ha de ser una font de reflexió per conèixer el món del passat i entendre sobre quin món volem pel futur. El que puguem fer per unir sobre gaudir de la cultura i reflexionar sobre la història és una eina per lluitar contra aquesta amnèsia de la idea que preval que la cultura no és necessàri».