Societat
Cambrils atorgarà mencions honorífiques a la policia per la seva actuació en els atemptats
Volen distingir «l'actuació exemplar» dels dos cossos policials en l'atemptat que va patir la localitat i en el que van abatre a quatre terroristes
![Representants de cossos policials i de serveis d'emergències sostenen una pancarta davant de milers de persones en una manifestació contra el terrorisme a Cambrils el 25 d'agost del 2017. Pla general](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/20/655b95826264a.jpeg)
Cambrils, atemptats, manifestació, terroristes
El ple de l'Ajuntament de Cambrils ha acordat concedir mencions honorífiques a la Policia Local i a la plantilla de la comissaria local dels Mossos d'Esquadra per la seva actuació en els atemptats del passat 17 d'agost. Segons informa el consistori, volen distingir «l'actuació exemplar» dels dos cossos policials en l'atemptat que va patir la localitat i en el que la policia de la Generalitat va abatre a quatre terroristes, una dona va morir i quatre més van quedar ferides.
L'alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza (ERC), ha recordat que «la feina, la professionalitat, la dedicació i sobretot l'eficàcia de l'actuació policial va permetre controlar amb gran rapidesa l'amenaça terrorista». També ha remarcat la labor «excel·lent» dels serveis sanitaris i d'emergències; els bombers, el personal de l'hospital local i el del telèfon d'emergències 112.
Les distincions es lliuraran durant un acte previst el pròxim 5 de desembre a la sala de plens. En aquell mateix acte, a proposta de la Comissió d'honors i distincions, es nomenarà fill predilecte de Cambrils, a títol pòstum, el cardenal Francesc Vidal i Barraquer.
Nascut a Cambrils fa gairebé 150 anys, va ser bisbe de Solsona, senador a les Corts, cardenal i arquebisbe de Tarragona. Va defensar la separació entre l'Església i l'Estat i va treballar per mantenir la llengua catalana com a vehicle d'expressió, de predicació i catequesi. Va ser perseguit durant la Guerra Civil i obligat a exiliar-se, primer a Itàlia i després a Suïssa, des d'on va intentar intercedir entre les parts per a la resolució del conflicte bèl·lic.