L'IPHES reprèn l'estudi de restes arqueològiques extretes de la Cova del Buldó fa 90 anys
Les restes, extretes del jaciment de Montblanc pel reusenc Salvador Vila-seca, s’analitzen amb criteris actuals i es realitzen datacions per posar en valor aquest patrimoni
![Marta Yustos, col.laboradora de l'IPHES, estudiant les restes de la Cova del Buldó al Museu d'Arqueologia Salvador Vilaseca, a Reus.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/21/655ceba5d7d27.jpeg)
Marta Yustos, col.laboradora de l'IPHES, estudiant les restes de la Cova del Buldó al Museu d'Arqueologia Salvador Vilaseca, a Reus.
L’Institut Català de Paleocologia Humana i Evolució Social (IPHES) ha reprès la recerca sobre el jaciment de la Cova del Buldó (la Bartra, Montblanc) a través de l’estudi de restes arqueològiques extretes d’aquest indret fa 90 anys. En concret, l’IPHES estudia les restes que va extreure el reusenc Salvador Vilaseca, qui va publicar els resultats de l’exploració junt a Josep Iglésies i amb la col·laboració del també reusenc Manel Mata l’any 1929 en un article a la Revista del Centre de Lectura de Reus. L’objectiu de l’actual estudi és extreure’n noves dades, posar en valor aquest patrimoni i avançar en el coneixement sobre l’evolució humana.
El primer pas ha estat reestudiar els materials, principalment les restes humanes pertanyents a un mínim de nou individus: tres infantils, d’edats compreses entre els 2 i els 5 anys, dos juvenils, d’entre 7 i 9 anys, i quatre adults. Això s’ha fet amb criteris actuals i s’han realitzat datacions radiomètriques mitjançant Carboni 14. Aquestes anàlisis situen l’ús sepulcral de la cova del Buldó ara fa uns 3.500 anys, durant l’edat del bronze.
Els estudis, finançats per l’Ajuntament de Montblancen el marc del conveni de col·laboració existent entre aquest consistori i l’IPHES, s’inclouen en el projecte quadriennal de recerca en matèria d’Arqueologia i Paleontologia del Departament de Culturade la Generalitat de Catalunya: Evolució paleoambiental i poblament prehistòric a les conques dels rius Francolí, Gaià, Siurana i rieres del Camp de Tarragona (2018-2021), que du a terme aquest centre d’investigació.
L’estudi ha comptat amb la col·laboració dels tècnics del Museu d'Arqueologia Salvador Vilaseca, a Reus, on es troben dipositades les restes, que han aportat informació sobre les intervencions dels anys vint del segle passat, per identificar i contextualitzar els materials. Aquestes dades provenen de l’arxiu personal d’en Vilaseca, que també forma part del fons del mateix museu.
L’investigador principal del projecte, Josep Maria Vergès, remarca que «els magatzems dels museus contenen moltes restes procedents d’excavacions antigues, sovint oblidades, que estudiades amb els criteris, la metodologia i la tecnologia actuals, poden aportar dades de primer ordre». En aquest sentit, l’arqueòleg afirma que «necessitem ‘excavar’ els fons dels museus per extreure’n els tresors que hi ha amagats».