Medi Natural
Les platges catalanes baten el rècord de nius de tortugues careta
Enguany s'han localitzat cinc nius d'aquesta espècie en situació de vulnerabilitat
![Imatge d'una tortuga careta alliberada.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655d721b5936a.jpeg)
Alliberades 35 tortugues careta dels nius localitzats aquest estiu a la platja de La Pineda
Tots aquests nius es troben monitoritzats i s'hi ha instal·lat sensors de temperatura, que permeten predir la data d'eclosió. En tots els casos també hi ha un dispositiu de voluntaris que en fan la custòdia i s'espera que les eclosions pendents es produeixin a partir de finals d'agost o principis de setembre, sempre en funció de com evolucionin les temperatures.
Les tortugues de Calafell, les primeres a néixer
Aquesta setmana han nascut 45 cries de tortuga careta a Calafell. El niu constava de 146 ous, dels quals 85 es van deixar a la mateixa platja i 61 es van traslladar a les incubadores del CRAM (41) i del Centre de Recuperació de Rèptils i Amfibis de Catalunya (CRARC), a Masquefa (20).
De la mateixa manera, el passat 8 de juliol es va detectar un primer rastre d'entrada i sortida d'una tortuga de la platja del Serrallo, al municipi de Sant Jaume d'Enveja, dins del Parc Natural del Delta de l'Ebre. Tot i que la femella no va acabar d'excavar el niu, l'endemà molt probablement la mateixa femella va tornar a sortir, va construir el niu i va realitzar una posta de 81 ous. Catorze dies després es van detectar 8 nous rastres i, després d'un examen detallat, es va trobar un segon niu, en aquest cas integrat per 75 ous i un ou doble -dos ous fusionats. Ambdós nius pertanyen probablement al mateix exemplar.
En aquests moments s'està portant a terme una vigilància del recinte que conté els nius per part de les associacions que integren la Taula de voluntariat del Delta de l'Ebre, així com un monitoratge en continu de les temperatures en cada niu.
La tortuga careta, una espècie catalogada com a vulnerable
La tortuga careta és una tortuga marina àmpliament distribuïda, sobretot pels mars i oceans tropicals i subtropicals; tot i això, es troba amenaçada i està catalogada com a vulnerable a causa del declivi de les seves poblacions. Els adults poden arribar a assolir una longitud de la closca d'uns 120 cm i un pes de fins a 200 kg. Si bé passen la major part de la vida en el medi marí, les femelles, un cop assoleixen la maduresa sexual -15-30 anys- s'internen en algunes platges per construir el niu, que resta enterrat a la sorra a una profunditat d'entre 35 i 50 centímetres, i realitzar la posta. Les femelles porten a terme migracions reproductores cada 2-3 anys i poden fer de 3 a 6 postes durant cada any reproductiu. Els nius, que romanen enterrats solen contenir uns 70-120 ous d'uns 35-40 mm de diàmetre. La incubació, totalment depenent de les condicions tèrmiques de la platja, es perllonga uns 50-80 dies. Els nounats es dirigeixen directament a mar obert.
Les tortugues marines són molt vulnerables durant la seva fase reproductora terrestre, i el seu període de posta i d'incubació coincideix amb una àmplia i intensa utilització humana de les platges. La temporada de cria de la tortuga careta s'allarga des de principis de juny, quan es localitzen les mares fent les postes, fins a finals d'octubre, quan acabarien d'emergir les últimes cries dels nius més tardans, de mitjans o finals d'agost. Per això, no es descarta que encara es puguin localitzar més nius les properes setmanes, tant de mares que encara puguin fer una última posta, com possibles nius no detectats. En aquest cas, es podrien trobar petites cries a la sorra de la platja, durant la nit o a primeres hores el matí.
Per això, la Generalitat insisteix que cal minimitzar els impactes de l'ésser humà en aquest procés i demana a la ciutadania que en cas de trobar-se una tortuga marina o petites tortugues a la platja es truqui immediatament al 112 per informar de la situació i es deixi que circulin lliurement sense interposar-se al seu pas. En cas de trobar rastres de tortuga, cal avisar igualment al 112 i evitar el trepig de les marques que ha deixat a l'arena.