Agricultura
La sequera al Camp de Tarragona provoca una nova mala collita de fruita seca
La producció d'avellanes és d'un 25% respecte un any normal i els ametllers de secà quasi no han fet fruit
![Un grapat d'avellanes esperen a ser collides, a una finca de Vilallonga del Camp.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2024/08/20/66c4751ba416f.jpeg)
Un grapat d'avellanes esperen a ser collides, a una finca de Vilallonga del Camp.
Els pagesos productors de fruita seca del Camp de Tarragona viuen el tercer any consecutiu de males collites. La sequera ha fet que els arbres hagin generat molt poc fruit i la situació és especialment complicada en els conreus que no tenen reg de suport.
El responsable nacional de la fruita seca d'Unió de Pagesos, Sergi Martín, explica a l'ACN que amb els ametllers de secà hi ha «un problema greu». «S'estan morint arbres i quasi no hi ha collita, i la poca que hi ha són cascalls i no hi ha calibre; és un desastre», apunta. L'avellana no està gaire millor i l'estimació és que tan sols s'obtingui un 25% respecte un any normal. Pel que fa a les garrofes, la collita està sent «irregular» i s'arribarà a un 40%.
Les explotacions d'ametllers de secà són les que més estan patint els efectes de la manca de pluges. La situació és similar tant a Tarragona com a Lleida i allà on no hi ha reg de suport serà un any pràcticament perdut. En el cas de Tarragona les comarques més afectades són l'Alt Camp, la Conca de Barberà, el Baix Camp i la Terra Alta.
Martín exposa que un estudi dels departaments d'Economia i d'Acció Climàtica indica que cada pagès d'ametlla de secà perd 400 euros anuals per hectàrea. «Si no hi ha reg de suport, és inviable», afirma. Més enllà de la producció, en zones de muntanya aquest conreu fa la funció «de mosaic». «Si no hi ha collita i s'abandona es convertirà en bosc, i de cara als incendis ja sabem què suposa», adverteix Martín. De fet, el responsable sindical assegura que «hi ha pagesos que ho estan deixant» i que en els darrers anys s'han abandonat moltes hectàrees.
En canvi, en el cas dels ametllers de regadiu la collita està sent «normal i òptima», sobretot a la zona de Lleida. «Hi ha bon calibre i les previsions són bones», destaca. Tot i això, la sequera també ha fet que a l'àrea del pantà de Riudecanyes no s'hagi pogut regar perquè l'embassament està pràcticament buit i això ha mermat molt la collita. Per tot plegat la collita «serà curta».
Avellaners morts
En el cas de les avellanes la situació és molt similar. A les zones de muntanya de Prades o del Priorat «pràcticament no hi ha avellana» i al voltant del pantà de Riudecanyes hi ha 1.400 hectàrees on «els arbres són morts». El panorama no és gaire millor a les àrees de l'Alt Camp, Tarragonès i Baix Camp on hi ha reg de suport, ja que «la calor de l'estiu de l'any passat i la sequera» han fet disminuir les previsions. Globalment, Martín estima que potser no s'arriba als 2 milions de quilos, quan en un any normal s'obtenen prop de 10 milions.
Per tot plegat, la previsió és que la collita enguany sigui «curta» i s'acabi a finals de setembre. En el cas de l'ametlla la recol·lecció s'estirarà «fins ben entrat l'octubre», mentre que en el cas de la garrofa s'allargarà en alguns casos fins al desembre. En el cas d'aquest darrer fruit la collita serà «irregular» i les comarques més agreujades són l'Alt Camp, el Tarragonès, el Baix Ebre, el Montsià i l'entorn de Vandellòs. «En no haver-hi pluja, la garrofa no pesa», raona Martín. «Alguns garrofers no han fet producció perquè prou feina tenen per aguantar-se», detalla.
Amb tot, el preu de la garrofa d'enguany encara no s'ha anunciat des de la llotja, si bé Unió de Pagesos confia que es mantingui a nivells similars als de l'any passat. No obstant, Martín reclama que «els preus vagin en consonància amb la quantitat de collita que hi ha», perquè això permetria donar una certa estabilitat a la pagesia. Aquesta situació és la que es donava històricament, però en els darrers anys ja no és així perquè el mercat està més globalitzat i «no depèn només del que passa aquí».
Tot plegat fa que aquest 2024 torni a ser un any «complicat». Des d'Unió de Pagesos alerten que «la pagesia està molt descapitalitzada», malgrat les «injeccions de diners i préstecs tous» que s'han fet des de les administracions. Si no arriba l'aigua en els propers mesos i la producció no creix, «el futur no pinta bé» per al sector.