Municipal
Troben restes romanes a la zona prevista per la construcció d'una bassa de laminació a Altafulla
Els tècnics ja estudien alternatives, com derivar l'aigua pluvial de la rasa directament al mar per fer front a les pluges intenses i evitar inundacions
![Terreny on s'han fet les prospeccions arqueològiques.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2024/08/29/66d07ecacf088.jpeg)
Terreny on s'han fet les prospeccions arqueològiques.
Les prospeccions fetes al terreny on es preveia la construcció de la primera bassa de laminació, entre el Karting Altafulla i el càmping Don Quijote, han posat al descobert unes restes arqueològiques d'època romana. El jaciment ara posa en entredit la viabilitat del projecte, destinat a fer front a les pluges intenses i a mitigar les inundacions del Barri Marítim.
Per aquest motiu l’equip de govern ja ha traslladat les informacions pertinents sobre la qüestió a la plataforma de persones afectades per les inundacions de Baix a Mar.
Al llarg de la seva intervenció, la coalcaldessa d'Altafulla i regidora de Territori, Alba Muntadas, ha explicat que «durant el període d'exposició pública del projecte d'expropiació dels terrenys on havia d'anar la bassa de laminació, es va demanar fer unes prospeccions arqueològiques a la zona degut a la seva proximitat amb la vil·la romana dels Munts». Com a resultat d'aquestes exploracions, s'han descobert restes d'estructures romanes que afecten directament el projecte.
«La rasa que tenim a tocar de la carretera mateix, amb les restes arqueològiques que hi ha, està situada en el que hauria de ser la sortida d'aigua de la bassa», ha detallat Muntadas.
Davant d'aquesta situació, el departament de Cultura de la Generalitat ha recomanat que es realitzi una prospecció arqueològica més extensa, amb la finalitat de determinar l'abast de les restes, la qual cosa implicaria la necessitat de redissenyar el projecte. La coalcaldessa també ha assenyalat que «ja fa temps es van fer unes cates prop del carrer Castellers, que també van donar positiu perquè s’hi van trobar restes», cosa que fa probable que la segona bassa de laminació, prevista a l'altre cantó de la carretera, també es vegi afectada.
A causa d'aquestes noves circumstàncies, Alba Muntadas ha admès que si el projecte acabés tirant endavant, «molt possiblement la capacitat de les basses es veuria reduïda». La coalcadessa ha afegit que aquest fet compromet la seva efectivitat, especialment en el context de canvi climàtic i mirant el futur, quan es preveuen pluges més intenses i freqüents.
Tot i que l'Ajuntament no descarta totalment el projecte inicial, ja s'estan explorant alternatives per gestionar les aigües pluvials. Una de les opcions plantejades és que «en comptes d'acumular l'aigua en una bassa perquè vagi marxant a poc a poc, que es pugui donar continuïtat a la rasa fins al canal i fer que l’aigua desguassi a mar», ha explicat la coalcaldessa. El consistori iniciarà ara els estudis i projectes necessaris per avaluar aquesta alternativa, que podria ser més efectiva a l’hora de gestionar pluges intenses, amb períodes de retorn de 10 o 50 anys. «Aquest projecte potser va més tard, però ens permetrà fer front a pluges més intenses», ha conclòs Muntadas.