Societat
Investigadors de la URV urgeixen a actuar al Delta de l'Ebre per preservar-lo
Jordi Blay i Aitor Àvila ho assenyalen en un monogràfic sobre l’impacte del temporal Glòria a Catalunya
![Pla aeri de la zona de la platja de la Marquesa, al delta de l'Ebre, afectada per la llevantada.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655d394029359.jpeg)
platja de la Marquesa, Delta de l'Ebre, temporal Gloria
El temporal Gloria, que va afectar durament el litoral mediterrani entre el 19 i el 23 de gener d'aquest 2020, va servir per posar sobre la taula que es necessiten mesures urgents si es vol preservar el Delta de l'Ebre.
Aquesta és una de les principals conclusions de l'article Els efectes del temporal Gloria: una mostra de la necessitat d'actuació urgent al Delta de l'Ebre, de Jordi Blay i Aitor Àvila, investigadors del departament de Geografia de la URV de Tarragona, publicat al número 89 de la revista que edita la Societat Catalana de Geografia, un número monogràfic dedicat al temporal Gloria i al seu impacte al conjunt de Catalunya.
En el cas del Delta de l'Ebre, els principals estralls van ser provocats pel temporal marí, i allà es van registrar les onades més altes: una mitjana de 7,6 metres d'altura durant 30 minuts amb una alçada màxima de 12 metres.
L'acció de les onades més els forts vents van contribuir a generar corrents amb mitjanes horàries superiors als 0,8 metres per segon i hi va haver una sobreelevació del nivell del mar d'entre 50 i 70 centímetres.
El resultat va ser la inundació de 2.600 hectàrees d'arrossars, un retrocés de 25 metres de la costa en alguns punts del Delta i el trencament de la barra del Trabucador, carrers inundats a Deltebre i l'Ampolla, i entrada d'aigua marina a llacunes i basses, entre moltes altres afectacions.
Blay i Àvila alerten que la problemàtica d'aquesta important zona humida arrenca de lluny. «Es comença a detectar fa més de cinquanta anys, poc després que es reduís de forma dràstica l'aportació de sediments, a conseqüència de la construcció dels grans embassaments de la conca de l'Ebre», assenyalen els investigadors.
Afegeixen que decennis després de la identificació del problema i molts estudis i projectes encara no s'ha solucionat l'aportació de sediments i les accions sobre el litoral, tot i que les que s'han realitzat «han estat possiblement massa discontínues en l'espai i en el temps per proporcionar una defensa suficient del litoral enfront de temporals de la categoria del Gloria».
En aquest sentit els autors de l'article assenyalen com a opció «urgent» i «bàsica», si es vol un Delta viu, «l'aportació de sediments pel riu», per contrarestar l'erosió del mar.
L'article també posa l'accent en la dificultat per controlar la dinàmica marina i assenyala com a vàlida l'opció d'acceptar el retrocés en determinats espais humanitzats i el seu retorn a les condicions naturals, encara que xoqui amb determinats interessos privats.
El monogràfic de la Societat Catalana de Geografia també recull articles sobre els efectes del temporal Gloria a d'altres punts de Catalunya, tant al litoral com a les conques hidrogràfiques del Ter i de la Tordera.