Castor
L'Estat demanarà enguany l'ampliació de crèdit per pagar als bancs la indemnització pel Castor
El govern espanyol ja havia aprovat la mesura fa un any i diu que no la va aplicar per destinar recursos a la pandèmia
![La plataforma marina del projecte Castor, amb la costa del Montsià al fons.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/22/655e6010717dc.jpeg)
Aquest dilluns comença el judici contra dos directius d'Escal UGS pels terratrèmols del projecte Castor
En una sentència feta pública a finals d'octubre de 2020, el Tribunal Suprem obligava l'Estat espanyol a retornar els 1.351 milions als bancs –sumant també els interessos des del moment de la reclamació o a partir del retorn de les quantitats que l'Estat els havia exigit retornar- que van finançar la indemnització a l'exconcessionària del projecte Castor, Escal UGS. Santander –que va aportar un 51%-, Caixabank –amb un 34%- i Bankia –un 15%- van recórrer a la sala del contenciós-administratiu després que el govern espanyol desestimés, per silenci administratiu, la reclamació presentada per cobrar el préstec.
Els pagaments a càrrec dels consumidors havien quedat en suspens –i van ser retornats al sistema gasista els fets efectius a partir de 2016- quan el Tribunal Constitucional va anul·lar bona part del Reial Decret que acceptava la renúncia de la filial d'ACS i establia la compensació. Tot i el sentit de la sentència, el Suprem va qüestionar el «pacte» entre el govern del PP, Enagás i els bancs per pagar abans de 35 dies la indemnització a l'exconcessionària.
Des de la mateixa cambra alta, el senador de Compromís, Carles Mulet, s'ha mostrat especialment crític amb el fet que el govern espanyol vulgui «posar amb calçador» un reial decret que habilita el pagament dins d'un projecte de llei, aparentment, destinat a aprovar mesures d'urgència de caire social-. El senador valencianista ja ha anunciat que presentarà esmenes al projecte de llei de mesures financeres de suport social i econòmic i de compliment d'execució de les sentències.
«El PSOE, mentre rebutja que s'investigui el desenvolupament i execució de Castor al Senat, prioritza un cop més per la via d'urgència ampliar els crèdits destinats al pagament de sentències de responsabilitat patrimonial del legislador», ha assegurat. Remarca, en aquest sentit, que no s'han determinat responsabilitats sobre un «projecte mal executat i concebut», pel qual l'exconcessionària Escal UGS, controlada per ACS, va acabar sent indemnitzada. Recorda que el govern espanyol, segons preveia el decret que va formalitzar la denúncia, té fins 2024 per exigir responsabilitats per «eventuals vicis o defectes en la seva execució que puguin presentar les instal·lacions».
Mulet ha criticat també que el govern espanyol vulgui endeutar més la ciutadania amb els bancs. «Els seus directius estaran encantats amb aquesta aplicació de crèdits multimilionària, quan el lògic i previsible hauria estat que es paguessin amb diners dels pressupostos, de forma que en tot això no només han guanyat Escal UGS i els seus directius, sinó també els bancs, quedant els consumidors de gas i l'electricitat com els pagadors de la festa», ha reblat.
Venda de la plataforma marina
En paral·lel a aquest debat, la publicació econòmica madrilenya 'Cinco Días' publicava recentment que Enagás –encarregada del manteniment de les instal·lacions que arasón propietat estatal- hauria plantejat al Ministeri per a la Transició Ecològica la venda la plataforma marina del projecte Castor –per ser traslladada- i reduir així el cost del procés de desmantellament aprovat el 2019. Segons va calcular la mateixa companyia, el procés encariria la factura en més de 260 milions d'euros addicionals i s'allargaria cinc anys.
«Molt ens temem que, a la vista dels antecedents, els costos de desmantellament seran mes cars de l'anunciat, se seguiran incomplint tots els terminis», ha aventurat Mulet al respecte. Enagás, precisament, té ara pendent iniciar les obres per clausurar definitivament els pous del projecte Castor, amb els segells caducats des de uns dos anys. Després que el Suprem desestimés el recurs d'Escal UGS en contra de l'obra, el govern espanyol preveu que l'actuació quedi finalitzada el desembre de 2023, amb un cost de 70 milions d'euros.