PATRIMONI
El Govern reivindica des de Flix el 75è aniversari de la declaració dels drets humans
La consellera Tània Verge reclama incloure la visió de gènere en els debats sobre drets universals
![Ana Fernández durant una ponència en el marc del 75è aniversari dels](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/23/655f23b49efc5.jpeg)
El Govern reivindica des de Flix el 75è aniversari de la declaració dels drets humans
El Govern ha reivindicat la memòria històrica des de Flix en el 75è aniversari de la declaració dels drets humans. El primer acte del programa de commemoració de l'efemèride s'ha fet aquest dissabte amb la consellera d'Igualtat i Feminismes, Tània Verge, i la consellera de Justícia, Gemma Ubasart, que han defensat incloure una visió de gènere en els debats sobre els drets universals i apostar per la memòria col·lectiva. La jornada ha inclòs una taula rodona sobre la memòria històrica a les Terres de l'Ebre a través de l'episodi de la Guerra Civil espanyola. Durant tot l'any, s'han previst xerrades arreu del país que tractaran temàtiques com ara l'envelliment autònom, la llengua, els drets sexuals i reproductius o la pau, entre altres.
Verge i Ubasart hanreivindicat la recuperació de la memòria històrica com a dret humà «fonamental» per avançar en la reparació de les violències estructurals, durant la jornada Dret a la Memòria.Durant el seminari,la consellera de Feminismes i Igualtat ha explicat que actes com aquest serveixen per reivindicar la «vigència» dels Drets Humans, i posar-los «a primera línia de l'agenda política».
La consellera ha recordat que els Drets Humans són «l'eix vertebrador» de la tasca de Govern per garantir a tota la ciutadania vides lliures de discriminacions i de violències. «Sense drets humans i sense igualtat no hi ha democràcia possible», ha remarcat Verge, que ha afegit que les institucions tenen l'«obligació» d'establir mesures per promoure i garantir el compliment d'aquests drets i igualtats.
Al seu torn, Ubasartha afegit que memòria democràtica i drets humans són dos conceptes «que es reforcen mútuament». «Fem memòria per contribuir a fer efectius els drets humans, pels objectius de veritat, justícia, reparació i garanties de no-repetició», ha asseverat.
La consellera de Justícia, Drets i Memòria també ha afegit que hi ha «pocs llocs» a Catalunya on la memòria democràtica hi tingui tanta presència com la que té a Terres de l'Ebre. «Els agents del territori heu sabut convertir les experiències més colpidores del passat en eines de construcció de ciutadania», ha declarat Ubasart, que ha assenyalat que «en un context on els totalitarismes i les dretes radicals tornen amb força, la memòria democràtica ha d'esdevenir un fre contra la intolerància i la barbàrie».