Política
Govern i entitats portaran les «especificats» de les Terres de l'Ebre a la Taula Nacional de l'Aigua
La diagnosi inclourà mesures per reduir el consum un 25% preveient recurrents i habituals episodis de sequera
![Taula de l'Aigua de les Terres de l'Ebre.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/23/655fd0ac016d3.jpeg)
Govern i entitats portaran les «especificats» de les Terres de l'Ebre a la Taula Nacional de l'Aigua
La primera reunió de la Taula de l'Aigua de les Terres de l'Ebre ha posat a treballar una vintena d'entitats socioeconòmiques del territori per fer una diagnosi de la gestió de l'aigua i elevar aquestes «especificitats» a la Taula Nacional de l'Aigua. Davant d'un context d'emergència climàtica en què una sequera com l'actual serà recurrent i habitual, el territori reclama que es tingui en compte «la diversitat» ebrenca i les característiques en les polítiques hídriques del país. De fet, la Taula de l'Aigua de l'Ebre proposarà mesures per reduir el consum un 25%. D'altra banda, es treballarà amb la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE) per «harmonitzar» la gestió de l'alerta per sequera amb la de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA).
Dinou entitats ebrenques, sindicals, ambientals i socials, s'han reunit aquest dilluns amb la delegació del Govern a les Terres de l'Ebre, encapçalada pel director territorial d'Acció Climàtica, Jesús Gómez. La trobada ha engegat la Taula de l'Aigua, que està oberta a més participació sectorial i social. Després de la primera presa de contacte, faran dues reunions. La segona, en el primer trimestre de l'any que ve, compartiran la diagnosi i les propostes de cada entitat, i en la tercera, al segon trimestre de 2024, en validaran les conclusions.
La voluntat és que la Taula Nacional de l'Aigua tingui en compte la diagnosi que faci el territori de l'Ebre a l'hora d'aplicar canvis normatius, nous plantejaments i actuacions – també de pressupostos -. «Les Terres de l'Ebre han d'aportar les seves pròpies característiques», ha reivindicat Gómez.
Gestió hídrica dividida
El director ebrenc d'Acció Climàtica ha recordat que les conques hidrològiques estan dividides a Catalunya entre la conca de l'Ebre i les internes i que també cal minimitzar les «diferències» de funcionament administratiu entre la CHE i l'ACA. Hi ha municipis ebrencs a banda i banda i es regeixen per directrius diferents i nivells d'alertes diferents, més restrictives i amb una visió més a llarg termini en el cas de l'ACA.
«La ciutadania no entén que en un lloc puguin omplir la piscina i a deu quilòmetres, no», ha recriminat Jesús Gómez. Un altre exemple de les diferències de planificació que ha posat el director territorial és la situació que va patir el sector de l'arròs. Es va iniciar la campanya amb la previsió que no hi haurà restriccions i se'ls va reduir a la meitat dies abans de començar a sembrar. Així i tot, Gómez ha remarcat que el país s'ha adaptat «millor» que durant la sequera del 2008, però que cal preparar un escenari futur on ja es coneix que hi haurà uns règims hídrics més baixos.