Política
Iceta: «Reus pot ser molt més que ara i recuperar l'empenta de capital»
El líder del PSC visita la ciutat i anima l’alcaldable Andreu Martín a buscar «l’excel·lència»
![Miquel Iceta, al centre, amb Andreu Martín, durant el seu pas per la capital del Baix Camp, ahir.](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2023/11/21/655c68a4e1875.jpeg)
Iceta: «Reus pot ser molt més que ara i recuperar l'empenta de capital»
El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, va visitar ahir Reus per oferir el seu suport al candidat socialista per al 26-M, Andreu Martín, a qui va animar a «recuperar el camí de l’excel·lència i l’ambició» per a la ciutat, ja que «en aquests últims anys ha perdut empenta i pistonada». Iceta va vaticinar que, en les municipals, «a Reus millorarem significativament els resultats» i va explicar que «tot i que crec que no calia, jo he vingut per recordar que som un partit que ha de menjar-se el món».
Un any després del seu darrer pas per la capital del Baix Camp, va aprofitar per «felicitar» l’agrupació local i va detallar que «nosaltres havíem tingut ja una experiència política a la ciutat molt positiva però també alguns ensurts. S’ha produït un relleu i una estabilització molt notable». Ara, «el nostre objectiu és fàcil de dir: arribar els primers, governar i encapçalar el govern amb l’alcalde Andreu Martín».
El líder socialista va fer referència també al 28-A i va dir que «som un partit que, alguna vegada, alguns han pensat que podria desaparèixer. I el partit no només no desapareix sinó que creix amb potència». «No ens atreviríem mai a demanar als ciutadans que ens fessin confiança si nosaltres mateixos no estiguéssim confiats», va precisar. Amb tot, inclòs el cas concret de Reus, Iceta va destacar que «estem molt contents de com van anar les generals però cada elecció és cada elecció i no es poden traslladar mecànicament els resultats».
El paper de Sandra Guaita
Sobre el paper de Sandra Guaita, el primer secretari del PSC va precisar que «ens hauria agradat molt més que la Sandra Guaita hagués estat escollida diputada, que és una fita a la que no renunciem perquè pensem que sense Reus no hi ha demarcació de Tarragona». «Havíem patit una certa davallada i estem en un procés de represa molt esperançat», va concloure.
En relació a la presidència del Senat, va dir que «no m’esperava la proposta» i va preguntar-se «ens convé tenir aquesta peça al servei del diàleg? Ens convé tenir aquesta peça al servei de la reforma institucional que tant de temps diem que fa falta? Puc fer una molt bona feina al Senat en aquest moment, en aquest país, en aquesta conjuntura política».
Iceta va iniciar la seva intervenció davant els mitjans recordant que «aquesta campanya ha tingut un inici una mica estrany. No l’havíem començat i hem tingut un dol, el de la pèrdua d’Alfredo Pérez Rubalcaba, que perdurarà per molt». Sobre el futur al municipi, va dir que «es pot fer molt més a Reus. Reus pot ser molt més del que és, pot recuperar l’empenta de capital que havia tingut abans i tenim ganes de posar la nostra gent i la nostra experiència a la ciutat». «Reus vol canviar. Volem més dinamisme econòmic i comercial, més polítiques socials, més qualitat en els serveis públics i més empenta.», va apuntar.
L’«esforç de represa»
El primer secretari del PSC va recórrer l’estació enològica i els carrers del centre, immersos en el Trapezi, i va comparèixer des del Museu del Vermut. «Havia de venir per cridar l’atenció al conjunt del partit sobre la importància del que estem fent aquí. I per reconèixer l’esforç de represa que s’ha fet aquí. Hem tornat», va dir.
L’alcaldable Martín, que havia criticat que el govern actual «està fent propostes de molt baix nivell, com posar rajoles i alguna cosa més», va concretar les crítiques en que «no reflecteixen les demandes de la gent. Hi ha molts elements que són clarament insuficients. Es fan propostes que refereixen al centre de la ciutat i gairebé cap que refereixi als barris, on viu molta gent». «Hi ha gent que no pot fer-se càrrec del pagament de les hipoteques, hi ha segregació escolar, no hi ha serveis afegits per la vida autònoma de la gent gran, la convivència expressada al carrer més aviat està penalitzada, tenim dades preocupants en la recollida selectiva. Es fan propostes en un context antic, de fa dos o tres mandats».