Salut
Reus comença a bastir una xarxa d'actius dedicada al benestar emocional i mental
S’ha contactat amb una cinquantena de serveis, municipals i externs, i ara es vol tractar amb agents assistencials
![](https://imagenes.diarimes.com/files/image_large/uploads/2024/02/22/65d79cef32e66.jpeg)
El regidor de Salut, Enrique Martín, fa una valoració «molt positiva» dels primers mesos del servei.
L’Ajuntament de Reus posà en marxa el novembre el nou Servei d’Atenció i Orientació al Benestar Emocional i Mental. Tres mesos més tard, s’ha constituït un grup motor, format per diferents departaments, i s’ha generat una xarxa amb una cinquantena d’actius —47, a 19 de febrer— del territori, tant serveis municipals com entitats externes, per «poder donar resposta a les necessitats de la població», explica el regidor de Salut, Enrique Martín.
El següent pas serà anar «més enllà». Martín detalla que ja s’estan mantenint converses amb agents assistencials, com els referents en benestar emocional i comunitari (RBEC), les Àrees Bàsiques de Salut (ABS) i els Centres d’Atenció Primària (CAP), per «acabar de cosir totes aquestes sinergies».
El consistori habilità un número de telèfon (977 010 679) i un correu electrònic (soa.emocional@reus.cat) perquè qui senti malestar emocional pugui posar-se en contacte amb una psicòloga que l’escoltarà i l’orientarà al recurs pertinent. Amb tot, l’edil destaca que això és «la punta de l’iceberg», una «porta d’entrada».
«El projecte no va de ser una atenció telefònica, sinó que és una manera de facilitar la vida a la gent perquè pugui accedir a tots els serveis que hi ha darrere», expressa. Quan una persona truca i verbalitza el seu desconfort, primerament se l’escolta i se la calma. Segons les seves necessitats i el seu perfil, se l’orienta cap a un servei determinat.
Aleshores, l’Ajuntament no se’n desentén, sinó que activa la fase d’atenció: fa un seguiment de cada cas en què, de mitjana, hi ha uns 50 inputs amb els actius, per saber si el ciutadà ha assistit a l’opció plantejada o no i quina resposta està tenint. En aquest procés, l’edil remarca que es manté la confidencialitat de l’usuari. També poden contactar l’entorn de la persona afectada o els professionals que hi tractin.
Martín recorda que les competències del consistori en salut mental són «limitades», però, tot i això, «no podem estar mirant cap a un altre costat» davant un problema «com a societat que amb la pandèmia encara s’ha vist de forma més clara i que hem d’abordar». «No podem deixar passar el temps», assevera.
Pròximament, la regidoria de Salut traurà una campanya per donar a conèixer el servei i oferirà tallers psicoeducatius per donar visibilitat i sensibilitzar sobre el benestar emocional. «Aspirem a ser un referent», expressa Martín, qui remarca que «no és un servei que s’acabarà valorant quantitativament». «No es tracta de si atenem 2.000, 200 o 50 persones; si som capaços d’ajudar una sèrie de gent a què no arribi a situacions extremes, l’objectiu estarà més que assolit», conclou.